Hegelund og Mose: Dele-økonomi udfordrer lobbyister
MANDAGSTRÆNEREN: Det er en stor udfordring for traditionelle hjemmemarkeds-erhverv at finde lobby-benet over for de nye internetbaserede udfordrere. Presset fra populære Uber og Airbnb tvinger interesseorganisationer til at gå nye veje.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/146776/23188.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4801-susanne-hegelund-2-48.jpg)
Susanne Hegelund
Kommentator![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4800-peter-mose-2-48.jpg)
Peter Mose
KommentatorMens forbrugerne tager godt imod kørselstjenesten Uber, skaber den amerikanske udfordrer lobbyforvirring i taxabranchen: Skal vi protestere? Det mener branchens ”guerilla-bevægelse”, Taxaførere i Danmark (TiD), der bruger klassiske arbejdskampmetoder – herunder pressen – mod ”piraterne”.
Eller skal vi diskret massere en lovgivningsmæssig løsning på plads, der anerkender, at tjenester som Uber er kommet for at blive? Det mener vognmændenes største brancheforening, Dansk Taxi Råd, der efter en lobbymæssig turn around har besluttet at arbejde på de indre linjer på Slotsholmen.
Vognring eller velvilje?
Den strategiske uenighed i den Uber-udsatte branche nåede sin foreløbige kulmination i den forgangne uge. Samtidig med at det indre København blev blokeret af protestkøer med flere hundrede vrede taxachauffører, der – orkestreret af TiD – slog en vognring om Christiansborg, holdt lobbyisterne fra Dansk Taxi Råd uformelt møde med topembedsmænd fra Transportministeriet. Her diskuterede de sigtelinjerne til en moderniseret taxalov, der både kan favne Uber og give den traditionelle branche en tiltrængt fornyelse.
Det minder om den lobbymæssige forskel på landbrugets to organisationer: Bæredygtigt Landbrug står for den konfronterende traktordemo-linje, mens Landbrug & Fødevarer forsøger sig med klassisk påvirkning for at sikre støtte til de milliardgælds-ramte landmænd.
Offeret og redningsmanden
TiD har ikke blot skabt irritation blandt sagesløse trafikanter, men også i Dansk Taxi Råd: Vil blokeringer af byens gader ikke blot vende folkestemningen endnu mere imod branchen – til fordel for Uber, der siden 2014 har rullet rundt på de københavnske gader og snart vil kunne brede sig til andre danske byer?
Dansk Taxi Råd kan konstatere, at sociale medier skyller over med sympati-tilkendegivelser over for ”pirattjenesten” Uber, mens taxachaufførerne generer trafikken: Chaufførerne opfatter tilsyneladende sig selv som ”ofrene”. Omvendt betragter ikke mindst yngre forbrugere Uber-transportøren som ”redningsmanden”, der rusker op i en støvet branche med for høje priser og et bedaget serviceniveau, som trænger til en omgang polish.
Derfor kan det være en skrøbelig strategi i kampen mod Uber blot at sætte sin lid til, at Dansk Folkeparti har kaldt justitsministeren i samråd for at få ”stoppet det pivulovlige foretagende”. Eller at der i april ventes at falde domme i ”prøvesager” mod Uber, der – som led i sin foreløbige blåstempling – er blevet optaget i erhvervsorganisationen DI og har fået startrådgivning af Copenhagen Capacity.
Branding-problem i Horesta
Generelt er det en stor udfordring for ”traditionelle” hjemmemarkeds-erhverv at finde lobby-benet over for de nye netbaserede udfordrere, der på brugervenlige teknologiplatforme appellerer til kunderne. Det er snublende let brandingmæssigt at blive stigmatiseret som gammeldags og bagstræberisk – imod al ny udvikling.
Hotellernes og restauranternes brancheorganisation, Horesta, blev taget på sengen efter – i begyndelsen – ikke at tage den netbaserede boligudlejnings-succes Airbnb alvorligt. Danske hoteller har efter finanskrisen klaret sig ganske pænt, og i øvrigt så Horesta-lobbyisterne Airbnb som en backpacker-agtig spiller på linje med vandrerhjem og andre simple overnatningsformer. Så hvorfor bekymre sig?
Ligesom Alternativets succes kom bag på politiske eksperter, havde heller ikke Horestas bestyrelse og ledelse fantasi til at forestille sig, at også fire-stjernede hotelgæster kunne finde på at bruge Airbnb-konceptet.
Flere vil blive udfordret
Dermed har de to brancher taget forskud på en udvikling, der formentlig vil ramme en stribe erhvervs- og lønmodtagerorganisationer herhjemme: Den såkaldte ”deleøkonomi” vil hånd i hånd med den teknologiske udvikling vende op og ned på vante forestillinger om serviceydelser, beskatningsgrundlag og arbejdsmarked – og dermed ændre lobbyspillet.
Derfor venter mange spændt på, at erhvervs-og vækstminister Troels Lund Poulsen til sommer fremlægger regeringens overordnede strategi for, hvordan Danmark skal håndtere dele-økonomiens muligheder og ulemper. Den britiske regering har allerede fremlagt en national strategi med henblik på at gøre Storbritannien til frontløbernation.
Det svære mandat
Erkendelsen hos Dansk Taxi Råd og Horesta er, at det ikke nytter ensidigt at kræve, at de nye konkurrenter skal holdes ude og allerhelst lukkes – for taxaernes vedkommende med politiets og Trafikstyrelsens hjælp. Man må på den lange bane arbejde for nutidige regler – uden hele tiden at brokke sig i pressen.
Strategien har således flyttet sig fra ligegyldighed (hotellerne) og et krav om totalforbud (Dansk Taxi Råd) til en proaktiv påvirkningsindsats for at samle flertal for lovændringer, der giver plads til alle – på mere ens og lige konkurrencevilkår.
Hos Dansk Taxi Råd er strategiskiftet sket efter stor baglandstøven. Det har taget tid at få et mandat fra vognmands-medlemmerne, der – som i mange andre organisationer – kan deles op i tre grupperinger:
- Fodslæberne, der fastholder, at alting var bedre før i tiden
- Midtergruppen, der ikke synes, at der er behov for fornyelse, men er ledelsesmæssigt flytbar
- Frontløberne, der har indset, at Uber kan være ”hjælperen”, der kan bistå branchen med at opnå det hidtil umulige: omsider at få luget ud i en af de mest restriktive love på erhvervsområdet herhjemme
Den eksisterende taxilov er således en spændetrøje, der i årevis har hindret erhvervet i selv at forny sig – med nye forretningsmodeller og innovative tiltag over for kunderne.
Det tyske eksempel
Også Horesta vil undgå den stigmatiseringsfælde, det er at blive sat i bås som en branche, der modsætter sig enhver udvikling. Derfor er det officielle svar altid, at branchen på ingen måde ønsker Airbnb lukket.
Samtidig bearbejder man diskret – sammen med alliancepartnere fra blandt andre fagbevægelsen – pressen, så der tegnes et mere kritisk billede af udlejningsportalen, der ikke er uden problemer sikkerheds- og skattemæssigt. Over for beslutningstagerne forsøger Horesta at øge bevidstheden om, at Airbnb ikke er en græsrodslignende deleøkonomi-bevægelse, men big business, hvor amerikanske ejere scorer kassen – hvorfor de bør reguleres ud fra det udgangspunkt.
Om tiden en dag er moden til, at de traditionelle brancheorganisationer finder sammen i et konstruktivt samarbejde med de nye teknologi-platformsbaserede spillere? Hvorfor ikke? Dansk Taxi Råds kolleger i Berlin har for længst blandet blod med Uber om taxa-kundemarkedet i den tyske hovedstad.
Rådgiver-og forfatterparret Susanne Hegelund og Peter Mose er partnere i HEGELUND & MOSE, der rådgiver om strategisk kommunikation og indflydelse. De er forfattere til bøgerne ”Håndbog for Statsministre, ”Javel, hr. minister” og ”Lobbyistens Lommebog”. Se www.hegelundmose.dk