S genopliver støtte til europæisk finansskat
FINANSSKAT: Socialdemokratiet er igen positive over for en europæisk skat på finansielle transaktioner. Aftale mellem ti EU-lande kan være på vej i Bruxelles.
![Socialdemokratiet ser positivt på en EU-finansskat. Ti EU-lande arbejder på at gennemføre skatten, og EU-ordfører Peter Hummelgaard ønsker, at Danmark går med.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/151434/26563.jpg)
![Michael Hjøllund](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4726-michael-hjoellund-2-48.png)
Michael Hjøllund
JournalistMens en række EU-lande arbejder på at indføre en fælles europæisk finansskat, tager Socialdemokratiet et skridt mod, at en fremtidig S-ledet regering kan støtte projektet.
I denne uge blev ti EU-lande – heriblandt Tyskland og Frankrig – enige om at fortsætte arbejdet mod en europæisk finansskat. Ifølge den tyske finansminister Wolfgang Schaueble er målet at nå til enighed inden årets udgang.
Hos Socialdemokratiet ser man positivt på en fælles europæisk finansskat
”I Socialdemokratiet er vi tilhængere af en skat på finansielle transaktioner. Vi skal naturligvis se den tekniske udformning af forslaget til en europæisk variant, men hvis det bare er i nærheden af det Kommissionen i sin tid lagde frem, så vil jeg slås for, at det bliver en del af et kommende regeringsgrundlag" siger partiets EU-ordfører, Peter Hummelgaard.
Mens partiets kongres i både 2012 og 2013 vedtog, at man skulle arbejde for en europæisk finansskat, så var det den S-ledede regerings politik fra 2011 til 2015, man skatten skulle indføres globalt.
"Nogle synes, at man skal starte med en europæisk. Det diskuterer vi. En ting er sikker: Det skal ikke gå ud over vækst og beskæftigelse. Jeg har ingen ideologiske vanskeligheder med det overhovedet,"
Thorning-regering ønskede global skat
Forslaget om en EU-finansskat kom første gang på bordet i Bruxelles efter finanskrisen havde skabt kaotiske tilstande i europæisk økonomi.
Socialdemokratiet bakkede op om ideen, men da partiet trådte i regering med Radikale og SF i 2011, fremgik det af regeringsgrundlaget, at regeringen støttede en finansskat på globalt plan. Og altså ikke europæisk enegang.
Et år efter SR-regeringen mistede magten, erklærer S-formand Mette Frederiksen over for Politiken, at hun er ”positiv over for", at en fremtidig S-ledet regering vil arbejde for af en europæisk finansskat. Det skete i forbindelse med Socialdemokratiets kongres i Aalborg i slutningen af september.
Peter Hummelgaard har sammen med blandt andre Poul Nyrup Rasmussen tidligere kritiseret den daværende S-ledede regerings linje og argumenteret for, at Danmark skulle gå med i samarbejdet om en europæisk finansskat. Derfor glæder det ham, at hans formand nu taler "højlydt" om, at man ser positivt på ideen.
”Det var først, da vi ramte regeringsforhandlingerne med Radikale, at positionen blev ændret til, at en finansskat skulle indføres på globalt plan. Og i virkeligheden er det endnu et eksempel på, hvordan Socialdemokratiet og Radikale desværre på nogle punkter ikke ser verden ens længere” siger han.
Peter Hummelgaard fastholder dog, at det hele tiden har været Socialdemokratiets politik at støtte en europæisk finansskat. Han pointerer, at den socialdemokratiske kongres i eksempelvis 2013 - mens man sad i regering - stemte for, at partiet skulle arbejde for en europæisk finansskat.
Forhandlinger i Bruxelles året ud
Det første forslag fra EU-Kommissionen til en europæisk finansskat kom i 2011. I det forslag blev aktie- og obligationshandler beskattet med 0,1 procent og såkaldte derivatkontrakter med 0,01 %. De årlige indtægter fra sådan en skat blev dengang vurderet til cirka 57 milliarder euro.
Det forslag blev dog afvist af flere lande i EU’s ministerråd, hvorefter ti europæiske lande gik sammen om at arbejde videre med forslaget som et såkaldt ”forstærket samarbejde”.
Efter mødet mellem de ti EU-lande i denne uge vil Kommissionen nu gå i gang med at skrive et udkast til en juridisk tekst, som man vil søge at skaffe politisk opbakning til ”over de næste uger.”
Læs hele interviewet med Peter Hummelgaard på Altinget: eu (kræver abonnement). Tegn gratis prøveabonnement her.
EU's finansskat kort
Efter en årrække i finanskrisens tegn fremsatte EU-Kommissionen i 2011 et forslag om en afgift på finansielle transaktioner i alle EU-lande. Aktie- og obligationshandler ville blive beskattet med 0,1 % og derivatkontrakter med 0,01 %. De årlige indtægter blev den gang vurderet til ca. 57 mia. euro.
Forslaget – der krævede enstemmighed blandt alle EU-landes regeringer – kørte fast i unionens ministerråd, og derfor besluttede 11 lande at arbejde videre med forslaget inden for rammerne af et såkaldt ”forstærket samarbejde”.
De 11 lande var Tyskland, Frankrig, Italien, Østrig, Belgien, Estland, Grækenland, Portugal, Slovakiet, Slovenien og Spanien. Siden har Estland trukket sig fra selskabet.
I september sidste år lød det, at de 10 EU-lande ville nå til enighed inden nytår, men det lykkedes ikke. En af forhindringerne er, hvordan man gør skatten omkostningseffektiv, når den kun dækker en mindre del af EU-landene og dermed ikke genererer lige så mange penge, som det oprindelige forslag ville have gjort.
I august sagde den østrigske finansminister, Hans Joerg Schelling, der ledede landenes samarbejde, at der måtte nås enighed om sagen i oktober, ellers ville han træde tilbage som gruppens førstemand.
I oktober blev de 10 lande enige om at fortsætte samarbejdet med Østrigs finansminister ved roret. Næste skridt er, at EU-Kommissionen skal fremlægge en juridisk tekst, som landene skal forsøge at blive enige om.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/3088/peter-hummelgaard-thomsen.jpg)