Måling: Danskerne vil ikke have skattelettelser
SKAT: Et klart flertal af vælgerne mener ikke, efteråret skal bruges til nye skattelettelser. Selv blandt de borgerlige vælgere takker man nej, viser ny måling. Det er et åbenlyst problem for regeringen, vurderer valgforskere.
![Anders Samuelsen (LA) har sat alt ind på at få lettet topskatten. Imens har vælgerne slet ikke samme appetit på skattelettelser.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/150077/25561.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4626-morten-oeyen-2-48.jpg)
Morten Øyen
RedaktørNår regeringen for alvor tager hul på det politiske efterår med sin 2025-plan, vil meldingen endnu engang være, at skatten skal ned. ”Det skal kunne betale sig at arbejde,” som det lød fra Venstre i valgkampen sidste år, og som i regeringsgrundlaget er blevet til ambitionen om at sænke skatten både for de laveste arbejdsindkomster og den sidste tjente krone.
I foråret 2016 vil regeringen indkalde til forhandlinger med henblik på at sænke skatten på arbejdsindkomster. Disse forhandlinger har et dobbelt sigte: Dels vil regeringen sænke skatten for de laveste arbejdsindkomster, så gevinsten ved lavtlønnet arbejde bliver større. Derudover har regeringen en ambition om at sænke skatten på den sidst tjente krone med 5 pct.point, så flere vil arbejde mere, og så danske virksomheder får nemmere ved at rekruttere og fastholde også vellønnede medarbejdere.
Men spørger man danskerne, så er appetitten på skattelettelser i efterårets 2025-forhandlinger til at overse.
I en ny måling, som Norstat har lavet for Altinget, svarer 60 procent af vælgerne, at de ikke mener, der skal gennemføres skattelettelser i efteråret. 25 procent svarer, at de synes, der skal gennemføres skattelettelser, mens 15 procent svarer "ved ikke".
Skaber usikkerhed
Valgforsker ved Københavns Universitet Kasper Møller Hansen kalder det ”slående,” at kun hver fjerde vælger er opsat på nye skattelettelser.
Når man begynder at rode med skattesystemet, så skaber det noget usikkerhed. Vælgerne ved, hvad de har – de ved ikke helt, hvad de skal regne med at få ud af en skattelettelse.
Robert Klemmensen
Valgforsker, Syddansk Universitet
Men det afspejler den store grundlæggende støtte til velfærdsstaten, og hvordan Danmark normalt ”driver butikken”, vurderer Kasper Møller Hansen.
Det suppleres af Robert Klemmensen, valgforsker ved Syddansk Universitet.
”Når man begynder at rode med skattesystemet, så skaber det noget usikkerhed. Vælgerne ved, hvad de har – de ved ikke helt, hvad de skal regne med at få ud af en skattelettelse,” siger han.
Læs også: Sådan er vælgernes syn på skat
Mange V-vælgere imod
Ser man på undertallene, stikker modstanden mod skattelettelser langt ind i de borgerlige rækker. Hos Dansk Folkepartis vælgere er der en klar modstand mod nye skattelettelser, men selv hos Venstres vælgere er lysten til skattelettelser begrænset: Partiets vælgere er fuldstændig splittede, og andelen, som svarer ”ved ikke”, er størst blandt alle partierne.
”Det er overraskende. Det er ikke bare et vokalt mindretal, man kan spise af med noget, men store dele af Venstre-vælgerne, som er uenige i, at der skal gives skattelettelser. Det kan give problemer,” siger Robert Klemmensen.
Må træde mere varsomt
Kasper Møller Hansen peger på, at Venstre og især Lars Løkke Rasmussen (V) ikke har været konkret med, hvad partiet vil i forhandlingerne. Jovist, skatten skal ned, men altså kun hvis pengene kan findes, og enderne kan mødes.
”At Venstres vælgergruppe er så splittet, betyder samtidig, at Løkke er nødt til at træde lidt mere varsomt end Liberal Alliance eller Enhedslisten, som hver især har meget mere klarhed over sine ønsker og overensstemmelse med deres vælgere,” siger Kasper Møller Hansen.
Liberal Alliance er eneste parti, som forud for forhandlingerne i efteråret har et ultimativt krav om topskattelettelser. Det krav er der ikke megen opbakning til blandt vælgerne, viser en supplerende måling fra Norstat.
Lav opbakning til ren topskat
Den viser, at tre procent af vælgerne mener en eventuel skattereform kun skal sænke topskatten. Til sammenligning ønsker 60 procent, at en eventuel skattelettelse kun skal gives i bunden. 30 procent svarer, at der både skal ses på lettelser for top og i bunden.
”Der er ikke særlig mange, som kun vil lette skatten i toppen. Vælger politikerne til gengæld at se på lettelser i bunden, så appellerer de til mange flere – også blandt rød bloks vælgere,” siger Kasper Møller Hansen.
Målingerne må være tung læsning for Venstre-regeringen, når man tager den parlamentariske situation med i betragtningen, vurderer Robert Klemmensen.
Slås på flere fronter
For på den ene side truer Liberal Alliance med valg, hvis ikke der kommer lettelser i toppen, mens Dansk Folkeparti på den anden side – helt i overensstemmelse med flere vælgere – holder fast i, at topskattelettelser ikke er deres kop te.
”Ud fra tallene ser det nærmest umuligt ud at lande en aftale,” siger Robert Klemmensen og peger på, at Lars Løkke reelt slås på to fronter:
”Ikke nok med at Løkke skal kæmpe med Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, han skal også forholde sig til sine egne vælgere, der er dybt splittede. At få landet det, bliver rigtig vanskeligt”.
Regeringens 2025-plan fremlægges tirsdag.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/3076/kasper-moeller-hansen.jpeg)