Danmark opfylder klimamål trods opbremsning
KLIMAMÅL: Selvom Venstre-regeringen har droslet ned på ambitionerne om at sænke CO2-udslippet, så opfylder Danmark målet om 40 procent CO2-reduktion i 2020. Det forudser Energistyrelsen i en ny fremskrivning.
![Danmark sænker CO2-udslippet mere end først antaget. ](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/144899/21138.jpg)
![Morten Øyen](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4626-morten-oeyen-2-48.jpg)
Morten Øyen
Redaktør![Cecilie Gormsen](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4820-cecilie-gormsen-2-48.jpg)
Cecilie Gormsen
RedaktionschefDanmark opfylder målsætningen om reduktioner af CO2-udslippet i 2020.
Det viser Energistyrelsens nye basisfremskrivning, der blev offenliggjort onsdag morgen.
Ifølge styrelsen tal vil CO2-udslippet blive reduceret med 40 procent i forhold til 1990-niveuaet.
Den tilsvarende analyse viste for et år siden, at Danmark kun ville nå en reduktion på 37 procent.
Alle elementer i Energiaftale 2012, finanslovene frem til og med Finanslov 2016, Vækstplan DK samt Vækstpakke 2014, herunder Aftale om tilbagerulning af Forsyningssikkerhedsafgift (FSA) mv. og lempelser af PSO’en for erhvervslivet, er dermed indregnet i fremskrivningen.
Tallene fra Energistyrelsen rammer direkte ned i en ophedet debat i Folketinget om, hvad Danmarks klimamål skal være.
Grøn opbremsning
I august fortalte den nye energi-, forsynings- og klimaminister Lars Chr. Lilleholt (V) i et interview med Altinget, at SR-regeringens målsætning om 40 procent CO2-reduktion ikke var den nye regerings politik.
I stedet var det tilstrækkeligt med de grønne tiltag, som allerede var vedtaget. Og ifølge ministeren var det en succes, hvis Danmark nåede en reduktion på 37 procent.
Siden har regeringen været under massiv kritik for at slække på den grønne kurs – blandt andet med lempelser til landbruget og besparelser til den grønne forskning med finansloven.
Regeringen i mindretal
Det har ført til et ”alternativt grønt flertal” i Folketinget – bestående af alle partierne i rød blok og Konservative. Det flertal af partier har sammen forsøgt at presse regeringen til at acceptere 40 procents-målet.
Senest har Konservative appelleret til, at Venstre-regeringen vil være med til et nyt 2030 klimamål ovenpå klimaaftalen i Paris. Det har fået opbakning fra en række partier, men indtil nu har Venstre-regeringen forholdt sig skeptisk.
Torsdag er der efter planen fornyet klimadebat på programmet i Folketinget: Først har Enhedslisten rejst en forespørgselsdebat om Danmarks klimamål, mens Konservative efterfølgende har et beslutningsforslag om Danmarks klimamål for 2020.
Energi-, forsynings- og klimaminister Lars Chr. Lilleholt (V) vil senere i dag kommentere på den nye fremskrivning og det danske klimamål.
Danmarks klimamål
Med energiaftalen fra 2012 når Danmark 34 procent CO2-reduktion i 2020 i forhold til 1990-niveau.
I februar 2014 indgik SR-regeringen sammen med Enhedslisten, SF og Konservative en aftale om en klimalov, der indeholder et klimaråd. Samme partier indgik samtidig også en aftale om, at der i 2020 skal reduceres 40 procent CO2-udledning.
Med klimaloven forpligtes regeringen til mindst hvert 5. år at fremsætte nationale klimamålsætninger med et perspektiv på 10 år. Klimarådet skal ifølge aftalen nedsættes per 1. januar 2015 og mindst en gang hvert år komme med anbefalinger til regeringen om klimaindsatsen. Ifølge aftalen skal klimarådet have et budget på 9 millioner kroner om året, oveni afsættes også tre millioner til Energistyrelsens opkvalificering på klimaområdet. Udgifterne skal dækkes gennem finansloven.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/108/lars-christian-lilleholt.jpg)