Naturbeskyttelse.dk: Naturlig skovrejsning kan frigive millioner
DEBAT: Drop plantning og pleje af ny skov, og lad træerne rejse sig selv, lyder det fra Peder Størup fra Naturbeskyttelse.dk. Der er penge at spare, som kan gå til finansieringen af urørt skov, skriver han.
![Naturlig skovrejsning kan spare staten for flere millioner, skriver Peder Størup fra Naturbeskyttelse.dk. ](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/148063/17989.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4780-line-jenvall-2-48.jpg)
Line Jenvall
RedaktionsassistentAf Peder Størup
Naturbeskyttelse.dk
I debatten om mere urørt statsskov er økonomi af alle involverede parter gjort til den væsentligste hindring. Alle mener, at urørt skov er godt, men slår sig i tøjret, når det drejer sig om at sætte handling bag den gode vilje, der ellers gives indtryk af.
Naturbeskyttelse.dk har overvejet, hvordan den udfordring kan løses, så økonomi ikke er en hindring for at nå i mål, og så det ikke ender med salg af statskov eller med de drastiske forslag, som ligger og ulmer, for eksempel fyringer.
I den forbindelse har vi forhørt os hos Naturstyrelsen, om hvor meget der bruges på plantning af træer efter stormfald og skovrejsning samt den efterfølgende pleje. Der skal for en god ordens skyld gøres opmærksom på, at Naturstyrelsen ikke har kendt til hensigten med spørgsmålene.
Send dit indlæg til [email protected].
Over 10 år er der brugt 211 millioner kroner.
Vi foreslår, at der fremover vælges naturlig skovrejsning i stedet for plantning og pleje, og at de sparede midler går til at finansiere, at skoven lades urørt.
Peder Størup
Naturbeskyttelse.dk
Vi foreslår, at der fremover vælges naturlig skovrejsning i stedet for plantning og pleje, og at de sparede midler går til at finansiere, at skoven lades urørt.
Giver mening for både natur og økonomi
Metoden benyttes allerede nu i forbindelse med naturnær skovdrift, hvor træerne kommer af sig selv. Det giver en mere naturlig og artsrig skov at lade arealerne udvikle sig til skov naturligt, da variationen i størrelse og alder er større.
Hegning stoppes også, hvilket giver en større påvirkning fra for eksempel hjorte, som ikke holdes ude, hvad der igen bidrager til lys og variation til gavn for skovens arter.
Det vil også være mere hensigtsmæssigt at lade træ, som det er urentabelt at bjerge efter stormfald, blive liggende, da man ikke efterfølgende skal ind og plante.
Det vil give en yderligere besparelse og igen understøtte skovarterne.
Det er klart, at arealerne ikke vil blive til førsteklasses produktionsskove. Men mere naturlig naturskov har til gengæld andre oplevelsesmæssige værdier og giver som nævnt plads til langt flere vilde arter.
En spæd start
Den primære opgave for Naturstyrelsen må være at understøtte de truede arter i skovene.
Tages 95 procent af de 211 millioner, er der fordelt over 10 år fundet 20 millioner kroner årligt til urørt statsskov i det eksisterende budget.
Den økonomiske knude i forhold til 25.000 ha urørt statskov kan altså løses på denne måde, og der kan i forhandlingerne, om hvordan naturpakkens 89 millioner skal bruges, fokuseres på naturbeskyttende tiltag uden for statsskoven.
Men det bør også gøres helt klart, at skal tabet af plante- og dyrearter stoppes, så kræver det en langt større politisk vilje til at beskytte naturen og afsætte midler nok til opgaven.
89 millioner eller for den sags skyld det dobbelte beløb er stadigvæk meget, meget lidt i forhold til naturens behov.