LGBT+ Danmark: Børneloven skal revideres for at kunne rumme regnbuefamilierne
Den forældede, forvirrende lovgivning går ud over LGBT+-forældre og deres børn. Vi beder om, at børneloven revideres, så den giver mulighed for op til fire juridiske forældre, skriver Susanne Branner Jespersen.
![I en familie, hvor tre eller fire forældre i fællesskab får et barn, skal alle forældre sikres en juridisk anerkendt relation til barnet, skriver Susanne Branner Jespersen.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/245455/82627.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/20723/susanne-branner-jespersen.png)
Susanne Branner Jespersen
Sekretariatschef, LGBT+ DanmarkMandag 31. maj afholdt vi en høring om LGBT+-familiepolitik på Christiansborg i samarbejde med en række andre LGBT+-organisationer.
Politikere fra regeringens støttepartier mødte op for at høre førende eksperter på området belyse problematikkerne, men også regnbuefamilier fortalte om deres personlige oplevelser med et forældet retssystem.
Fraværende var dog repræsentanter fra regeringen. Havde regeringen mødt op, ville de have hørt en families historie om, hvordan den ene mor ikke fik sit juridiske forældreskab over sit nyfødte barn, fordi en forvirrende lovgivning havde misledt familien og deres læge til at tro på, at de kunne undfange barnet via hjemmeinsemination.
Mens familiens læge var overbevist om, at inseminationen forløb efter bogen, var Familieretshuset uenig og tildelte i stedet det juridiske forældreskab til den kendte sæddonor fremfor medmoren, skønt hun er gift med den fødende mor.
Havde derimod en kvinde i et heteroseksuelt ægteskab født et barn, var manden automatisk blevet juridisk far til barnet, selv hvis han ingen biologisk relation havde til barnet.
Ikke i barnets tarv
Men sådanne rettigheder tilsiger loven ikke homoseksuelle ægteskaber.
Parret blev sidenhen henvist til at søge stedbarnsadoption og fik afslag, men for nylig har Ankestyrelsen underkendt Familieretshusets afgørelse. Nu er det bare for sent for den ikke-fødende forælder at søge og få barsel. Intet i denne proces kan siges at være i barnets tarv.
Det er en beskyttelse af barnet, dets rettigheder og sikkerhed i, at alle dets forældre kan tage med barnet til læge, tage del i barslen eller rejse til udlandet med barnet
Susanne Branner Jespersen
Sekretariatschef, LGBT+ Danmark
Havde regeringen mødt op til høringen, havde de også hørt en anden families historie om, hvad det betyder for en familie med flere end to forældre, at vi i Danmark kun tillader to juridiske forældre.
I en familie, hvor tre eller fire forældre i fællesskab får et barn, skal alle forældre sikres en juridisk anerkendt relation til barnet – med samme rettigheder og forpligtelser, som andre forældre har.
Det er en beskyttelse af barnet, dets rettigheder og sikkerhed i, at alle dets forældre eksempelvis kan tage med barnet til læge, tage del i barslen eller rejse til udlandet med barnet.
Regeringen kunne her også øjne en mulighed for at bane vejen for LGBT+ personers rettigheder i hele verden og gøre Danmark til det første land, der tillader flere juridiske forældre.
Forældet familiepolitik
Havde regeringen deltaget i høringen, var de blevet gjort opmærksomme på, hvordan homoseksuelle adoptanter ikke kan adoptere et dansk barn, før de, der bortadopterer, har godkendt, at barnet kan "ende" hos et homoseksuelt par – skønt de har gennemgået samme, stramme godkendelsesproces som heteroseksuelle par.
Logikken er, at det skulle være forvirrende for barnet at være blevet født af dets far – men det er jo netop virkeligheden og hverken anderledes eller forvirrende
Susanne Branner Jespersen
Sekretariatschef, LGBT+ Danmark
Regeringen var måske også blevet klar over uligheden i, at en velbehandlet HIV-positiv mand i et heteroseksuelt ægteskab har ret til assisteret fertilitetsbehandling, selvfølgelig fordi det er fuldt ud sundhedsmæssigt forsvarligt, mens en velbehandlet HIV-positiv mand i en regnbuefamilie ikke nyder samme rettighed.
Regeringen havde måske også fået indblik i det problematiske paradoks, som vi ser i forhold til transkønnede forældre. I Danmark har man nemlig ret til juridisk kønsskifte – undtagen når det kommer til familiepolitik. Her siger loven, at transkønnede mænd og nonbinære personer, der bærer og føder egne børn, juridisk set bliver børnenes mødre.
Logikken er, at det skulle være forvirrende for barnet at være blevet født af dets far – men det er jo netop virkeligheden og hverken anderledes eller forvirrende for barnet. Og en virkelighed, som vi vil se oftere og oftere, fordi transmænd og nonbinære har ret til fertilitetsbehandling i Danmark.
Igen skaber lovgivningen, der skulle beskytte barnet, en mere utryg situation for familien. Mænd og nonbinære personer risikerer at blive mistænkeliggjort eller afvist, når de for eksempel tager med deres barn til lægen, fordi de er registrerede som barnets mor.
Ulige regler på tværs af grænser
Også de udenlandske regnbuefamilier, som ønsker at flytte til Danmark, risikerer at blive splittet op af dansk lovgivning ved ankomst – skønt familien juridisk anerkendes i det land, som de rejser fra.
Så når eksempelvis et canadisk-dansk par kommer til Danmark med et barn, vil kun den biologisk tilknyttede forælder modtage forældremyndighed, mens den anden forælder må søge stedbarnsadoption og måske vente op til 2,5 år, før den igen anerkendes som barnets forælder.
Lignende ulige regler på tværs af grænser eksisterer også internt i EU, som begrænser bevægelsesfriheden for LGBT+-familier. Dette har vi senest set i et tilfælde, hvor en dansk kvinde har mistet forældremyndigheden over sit barn, som hun har med en bulgarsk kvinde, fordi Bulgarien ikke anerkender lesbiske ægteskaber.
Havde regeringen mødt op til høringen, var de forhåbentlig blevet overbevist om, hvorfor vi har brug for en grundig gennemgang af en hullet og forældet lovgivning på familieområdet.
Vi beder om, at børneloven revideres, så den giver mulighed for op til fire juridiske forældre. Vi beder om, at man fjerner begreberne "mor" og "far" fra alle de juridiske steder, hvor det ikke har anden betydning, end at det er sådan, at vi forstår en familie, og hvor det lige så nemt kunne hedde "forælder".
Det gælder ikke mindst i CPR-loven, hvor det burde være muligt at registrere slægtsskabsoplysninger ud fra termer som "forældre et "og "forældre to", og for soloforældres vedkommende, blot "forældre et".
Som det ser ud nu, har eksempelvis homoseksuelle mænd og transkønnede meget ringe muligheder for at få anerkendt deres forældreskab.
De nuværende regler er forældede og ikke til gavn for nogen – og mindst af alle børnene i regnbuefamilier, der nyder færre rettigheder end deres klassekammerater.