NGO'er: Statsejet kapitalfond bruger udviklingsmillioner på klimasvineri
DEBAT: Investeringsfonden for Udviklingslande (IFU) har siden 2016 fået tilført over en halv milliard bistandskroner, der går til store danske virksomheder, som underminerer bæredygtig udvikling i udviklingslandene, skriver seks udviklingsorganisationer.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/175507/45806.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4778-lise-lotte-skjoldan-2-48.jpg)
Lise-Lotte Skjoldan
FagdebatredaktørAf Eigil Johannisson (Afrika Kontakt),
Nanna Clifforth (NOAH),
Kristian Sloth (Greenpeace),
Vlada Martsynkevych (Ecoaction, Ukraine),
Janice Goodson Førde (KULU - Kvindernes U-landsudvalg)
og Sanne Dahlbom (U-landsforeningen Svalerne)
Siden 2016 har Udenrigsministeriet givet Investeringsfonden for Udviklingslande (IFU) over en halv milliard kroner fra udviklingsbistanden til at investere i bæredygtig udvikling og dermed bekæmpe fattigdom.
Men i praksis investeres danske skattekroner blandt andet i svinefabrikker, oliekraftværker og store virksomheder, der risikerer at udkonkurrere lokale virksomheder i udviklingslandene.
IFU er en statsejet institution, der i samarbejde med private virksomheder investerer i udviklingslande. Regeringen har siden 2016 givet IFU over 800 millioner fra den danske udviklingsbistand. IFU laver kommercielle investeringer, der skal give afkast, men det skal samtidigt være projekter, der ikke ville kunne realiseres uden de ekstra penge fra staten.
Send dit indlæg til [email protected]
Tre år efter Parisaftalen, som indebar en beslutning om, at alle investeringer skal bringes på linje med Parisaftalens mål, har IFU i praksis stadig ingen klimapolitik.
Formålet med IFU er at ”bidrage til bæredygtig udvikling i udviklingslande og bidrage til realiseringen af FN’s verdensmål”. Det klinger dog hult, når man ser på, hvad IFU faktisk investerer i. Fonden investerer primært dansk udviklingsbistand i store danske virksomheder, som i mange tilfælde underminerer en bæredygtig udvikling i udviklingslandene.
Investeringer der sviner
Pensionsselskabet MP Pension trækker deres investeringer ud af fossile brændsler, FN’s klimapanel kalder til handling for klimaet nu, og IFU’s svenske pendant, Swedfund, har en klar politik om ikke at investere i fossile brændstoffer.
95 procent af Landbrugsinvesteringsfondens investeringer er indtil videre gået til enorme industrielle svinebrug i Kina, Chile og Sydafrika. Lande, som faktisk er for velstillede til at kunne få udviklingsbistand.
Men IFU investerer på nuværende tidspunkt i fem forskellige oliekraftværker og forventer 25. oktober at vedtage en ny bæredygtighedspolitik, som (i det udkast, vi har set) slet ikke nævner fossile brændsler med et ord. Tre år efter Parisaftalen, som indebar en beslutning om, at alle investeringer skal bringes på linje med Parisaftalens mål, har IFU i praksis stadig ingen klimapolitik. IFU får skattekroner til at gå forrest, men halter langt bagefter.
Skovområder ryddes for at dyrke svinefoder
Ud over IFU’s egne investeringer administrerer IFU også et antal fonde. En af dem er Landbrugsinvesteringsfonden, som blev etableret i 2016. Pensionskasser bidrog med 500 millioner, mens staten bidrog med 300 millioner for at støtte bæredygtig fødevareproduktion.
Men 95 procent af Landbrugsinvesteringsfondens investeringer er indtil videre gået til enorme industrielle svinebrug i Kina, Chile og Sydafrika. Lande, som faktisk er for velstillede til at kunne få udviklingsbistand. Industrielt landbrug og særligt intensiv svineproduktion er en af de største kilder til udledningen af drivhusgasser.
Alene svinefoder er årsag til, at enorme skovområder ryddes for at gøre plads til sojadyrkning. Globalt står afskovning og landbrug for 25 procent af al udledning af drivhusgasser. Der er mere bæredygtige måder at brødføde verdens befolkning på.
Big business på bistand
På trods af at IFU har til formål at skabe lokal udvikling, så støtter IFU primært store danske virksomheder, som risikerer at udkonkurrere lokale selskaber. 11 procent af IFU’s egne investeringer går til Danmarks største virksomhed, Mærsk, og IFU har investeret over 100 millioner kroner i den multinationale gigant Danone.
Det sker på trods af, at erfaringen viser, at man i stedet bør støtte mindre, lokale virksomheder og landbrug, da det er dem, der er motoren for den lokale udvikling – ikke store, danske virksomheder.
25. oktober vil IFU’s bestyrelse vedtage en ny bæredygtighedspolitik, som hverken lader til at gøre op med fondens fokus på store danske virksomheder eller de klimabelastende investeringer. Der er brug for en ny kurs for IFU. Udviklingsministeren udpeger IFU’s bestyrelse og sætter rammerne for fonden. Det er på høje tid, at ministeren gør det klart for IFU’s bestyrelse, at også den del af udviklingsbistanden, som IFU får lov at administrere, faktisk skal opfylde målene for den danske udviklingsbistand.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/12413/nanna-langevad-clifforth.jpg)