Offentlighedsekspert: Regeringen vil beskytte ansatte, men nyt lovforslag øger risiko for chikane
Regeringens forslag om ændringer i offentlighedsloven vil ikke styrke beskyttelsen af ansatte, der har særlig risiko for chikane. Afslag på aktindsigt med henvisning til chikane vil tværtimod øge konfliktniveauet og give grundlag for mere chikane, skriver Oluf Jørgensen.
![Chikane som nyt kriterie for afslag på aktindsigt bliver med stor sandsynlighed en selvopfyldende profeti, skriver Oluf Jørgensen.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/277589/18273.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/841/oluf-joergensen.png)
Oluf Jørgensen
Offentlighedsrådgiver, forskningschef emeritus (mediejura), Danmarks Medie- og JournalisthøjskoleRegeringen har i december 2023 sendt et lovforslag i høring, der giver nye muligheder for at begrænse aktindsigt. Formålet er at styrke beskyttelsen af offentligt ansatte, siger regeringen, men det lever forslaget ikke op til.
Lovforslaget bygger på kriterier og konkrete vurderinger, der tværtimod vil øge konfliktniveauet. Forslaget vil desuden føre til besværlig administration og store forskelle i praksis og flere klagesager.
Beskyttelsen af ansatte mod chikane kan styrkes, hvis Folketinget i stedet vedtager en målrettet undtagelse for identitetsoplysninger om ansatte med borgernære opgaver, hvor risici for alvorlig chikane er særlig høj. Et sådant forslag skitseres til sidst i denne artikel.
En selvopfyldende profeti
Regeringen foreslår to ændringer i offentlighedsloven. Den første udvider muligheden for at afvise aktindsigt. Efter den nuværende regel kan aktindsigt afvises, når en myndighed antager, at anmodningen har et "retsstridigt formål el.lign."
Det er forbløffende, at regeringen tror, at konfliktniveauet bliver dæmpet ved at fratage højtråbende borgere ret til oplysninger.
Oluf Jørgensen
Offentlighedsrådsgiver
I lovforslaget tilføjes "chikanøst" og "tærsklen for, hvornår en anmodning må antages at skulle tjene et retsstridigt eller chikanøst formål, sænkes betydeligt."
Som eksempler nævnes blandt andet tilfælde, hvor en borger foretager et uforholdsmæssigt stort antal telefonopkald eller fremsender et uforholdsmæssigt stort antal breve eller e-mails inden for kort tid.
Nogle borgere har svært ved at holde en pæn og høflig tone, når en sag trækker i langdrag eller får et uønsket udfald. De brede formuleringer om chikanøse formål betyder, at myndigheder kan afvise at give oplysninger til borgere, der opfattes som meget besværlige.
Det er svært at se, hvad regeringen vil opnå. Borgere, der kommer i "bad standing", kan få hjælp fra andre, der (endnu) ikke er faldet i unåde hos en myndighed.
Det er forbløffende, at regeringen tror, at konfliktniveauet bliver dæmpet ved at fratage højtråbende borgere ret til oplysninger. Chikane som nyt kriterie for afslag på aktindsigt bliver derfor med stor sandsynlighed en selvopfyldende profeti.
Forslag om hemmeligholdelse
Lovforslagets anden ændring af offentlighedsloven sker i reglen, der giver ret til aktindsigt i personaleoplysninger om ansattes navn, stilling, uddannelse, arbejdsopgaver, lønmæssige forhold og tjenesterejser samt oplysninger om disciplinære reaktioner mod ansatte i chefstillinger.
Regeringen foreslår en undtagelse for aktindsigt i navne, "hvis væsentlige hensyn til den ansattes tryghed taler herimod."
Forslaget er ikke begrænset til navne på ansatte med borgernære funktioner på særligt udsatte områder. Forslaget kan anvendes på alle forvaltningsområder og stillingskategorier.
Selvom den nye undtagelse er placeret i en lovregel, der kun omfatter personalesager, skal den også kunne anvendes tilsvarende i andre sager, eksempelvis oplysninger om ansattes navne i forbindelse med tilsyns- og afgørelsessager.
Det bliver klaret i lovforslagets bemærkninger med henvisning til offentlighedslovens generalklausul for "private eller offentlige interesser, hvor hemmeligholdelse efter forholdets særlige karakter er påkrævet".
Anonyme oplysninger er ikke tilstrækkelige, når journalister undersøger sager om inhabilitet, nepotisme, lønninger, tjenesterejser med videre. Anmodninger om aktindsigt fra journalister skal ifølge lovforslagets bemærkninger behandles efter lovens såkaldte "meroffentlighedsregel".
Denne regel pointerer, at myndigheder kun har pligt til at bruge undtagelser, når oplysninger er omfattet af tavshedspligt. I praksis bliver "meroffentlighed" typisk afvist med en standardbegrundelse.
"Meroffentlighedsreglen" giver myndigheder et bredt skøn, og ændringen vil klart forringe muligheder for undersøgende journalistik, hvis en myndighed skønner, at medieomtale kan give væsentlig utryghed for en ansat. Det brede skøn gælder uanset lovforslagets bemærkninger om, at der skal tungtvejende hensyn til at afslå aktindsigt.
Risikoen for chikane
En ansat skal orienteres ved anmodning om aktindsigt i oplysninger om vedkommendes personaleforhold.
Det nye lovforslag lægger stor vægt på, at den ansatte får mulighed for at udtale sig: "Såfremt den ansatte udtaler sig imod udlevering af den pågældendes navn, og dette er nærmere begrundet, vil myndigheden som udgangspunkt skulle nægte at udlevere oplysninger om den ansattes navn".
Når formået er at beskytte ansatte, er det besynderligt, at lovforslaget ikke har undtagelser for oplysninger om ansattes identitet i forbindelse med aktindsigt til eksempelvis patienter og indsatte i egne sager.
Oluf Jørgensen
Offentlighedsrådgiver
Udtalelser fra ansatte kan øge spændinger og risici for trusler og chikane. Selv om navne på ansatte bliver undtaget, vil det ofte være nemt at regne ud, hvem der er kommet med en udtalelse, der begrunder afslag på aktindsigt.
Lovforslagets vægt på udtalelser fra ansatte skaber nye risici for ansatte, der arbejder på områder, hvor der er særlige risici for chikane.
De fleste aktindsigter med navne på ansatte ved politi, fængsler og psykiatriske institutioner bliver formentlig givet efter regler, der giver borgeren ret til aktindsigt i egne sager.
Når formået er at beskytte ansatte, er det besynderligt, at lovforslaget ikke har undtagelser for oplysninger om ansattes identitet i forbindelse med aktindsigt til eksempelvis patienter og indsatte i egne sager.
Regler om indsigt i egne sager findes i forvaltningsloven, databeskyttelsesloven, sundhedsloven og offentlighedsloven. Disse regler giver ret til oplysninger i journaler, rapporter og notater. Reglerne er ikke begrænset til oplysninger, der direkte handler om borgeren, men omfatter også oplysninger om, hvor og hvem oplysninger kommer fra.
Reglerne om indsigt i egne sager giver kun mulighed for undtagelser, når "afgørende hensyn" taler mod aktindsigt. Kriteriet er stramt, og afslag skal bygge på konkret vurdering af nærliggende risici for alvorlig skade.
Det er besynderligt, at Justitsministeriet og regeringen ikke har overvejelser og forslag om begrænsning af aktindsigt efter disse regler i identitetsoplysninger om ansatte.
Målrettet undtagelse
Regeringens forslag om ændringer i offentlighedsloven vil ikke styrke beskyttelsen af ansatte, der har særlige risici for chikane. Konkret begrundede afslag med henvisning til chikane vil tværtimod øge konfliktniveauet og give grundlag for chikane i stedet for at forebygge.
De negative virkninger kan undgås, hvis Folketinget i stedet vedtager en målrettet undtagelse for "navne og andre oplysninger, der identificerer menige ansatte med borgernære funktioner på områder, hvor der er særlige risici for trusler og alvorlig chikane."
Undtagelsen skal sigte på at beskytte ansatte mod, at navne bliver brugt til at finde adresser med risiko for chikane ved bopæl og på sociale medier. Undtagelsen skal bygge på objektive kriterier, der præciseres i bemærkninger, og den skal være uafhængig af ønske om anonymisering fra en ansat.
Når undtagelsen ikke skal være begrænset til personalesager, er det misvisende at placere den i offentlighedslovens regel herom. Undtagelsen kan i stedet placeres i tilknytning til lovens regel om beskyttelse af enkeltpersoners private forhold.
Ligesom denne undtagelse skal den nye undtagelse for identitetsoplysninger ikke bygge på konkrete vurderinger. Tilsvarende beskyttelse af identitetsoplysninger kan sikres ved henvisninger i lovreglerne om indsigt i egne forhold.
Tre kriterier
Forslaget skal beskytte mod identifikation af menige ansatte, men ikke begrænse aktindsigt i andre oplysninger i en sag. Forslaget har tre kriterier, der alle skal være opfyldte for at undtage navne: menige ansatte, borgernære funktioner og områder, hvor der er særlige risici for trusler og chikane.
Undtagelsen må ikke bruges til at skjule navne på ansatte, der medvirker ved behandling af afgørelsessager eller kontrakter.
Oluf Jørgensen
Offentlighedsrådgiver
Kriteriet "menige ansatte" betyder i denne sammenhæng, at undtagelsen ikke må bruges til at hemmeligholde navne på ansatte, der har lederstillinger eller i øvrigt har overordnet ansvar for indsatser og undersøgelser, eksempelvis ordination af medicin eller undersøgelse af forældreevne.
Kriteriet" borgernære funktioner" skal klargøres i bemærkninger. Det skal præciseres, at undtagelsen kun omfatter ansatte, der i deres daglige virke har direkte kontakt med borgere eksempelvis på institutioner eller ved politiets indsatser.
Undtagelsen må ikke bruges til at skjule navne på ansatte, der medvirker ved behandling af afgørelsessager eller kontrakter.
Hvis Folketinget vil vedtage et forslag i retning af denne skitse eller et lignende målrettet forslag, skal bemærkninger præcisere, hvilke forvaltningsområder der er omfattet, fordi de erfaringsmæssigt indebærer særlige risici for trusler og alvorlig chikane.
Undtagelsen kan for eksempel omfatte menige ansattes arbejdsfunktioner ved politiet, kriminalforsorgen, psykiatrien og visse sociale boenheder. Sådanne udsatte forvaltningsområder kan eventuelt præciseres ved bekendtgørelse.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/841/oluf-joergensen.png)