Kommunen blev advaret om, at Julius kunne dø. Alligevel har den sløjfet næsten al hans støtte
Julius Thorslund er ifølge læger i livsfare, hvis han bliver overladt til sig selv. Alligevel besluttede Københavns Kommune at skære næsten al støtte til ham væk, da han fyldte 18 år. Nu må hans mor både passe ham og kæmpe for at få hjælpen tilbage. Eksperter i socialret retter hård kritik af Københavns Kommune, mens socialborgmester efterspørger svar fra sin forvaltning i sagen.
![Pernille Thorslund har i flere år kæmpet en kamp for at få Københavns Kommune til at bevilge hendes søn hjemmehjælp efter han blev opereret for en hjernetumor. Kommunen har frataget ham hjælpen, men Ankestyrelsen har nu underkendt kommunens afgørelse. ](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/284003/127845.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5402-soeren-dahl-2-48.jpg)
Søren Dahl
JournalistSyv gange i døgnet skal 20-årige Julius Thorslund tage medicin, der forhindrer, at hans beskadigede hjerne sender hans krop i en choktilstand, der risikerer at tage livet af ham.
Det skal han, fordi det center i hjernen, der gør, at han føler sult, tørst eller mærker feber, er ødelagt efter en operation af en alvorlig hjernetumor, som han fik, da han var ti år gammel.
Derfor har flere læger, herunder psykiatere, eksperter i hjernesygdomme, samt Julius Thorslunds egen læge advaret om, at han risikerer at komme i en livsfarlig situation, hvis han ikke får hjælp til selv helt basale gøremål såsom at få mad eller tage sin medicin.
Alligevel valgte Københavns Kommune at tage stort set alt støtte fra ham, da Julius fyldte 18 år og ifølge systemet overgik til at være myndig.
Nu kæmper hans mor så for at få hjælpen tilbage, samtidig med, at hun selv har sat karriere på pause og må passe ham de fleste af døgnets timer.
Sagen får flere eksperter, som Altinget har talt med, til at rette hård kritik af Københavns Kommune.
En af dem er jurist med speciale i socialret, Bente Adolphsen, der kalder det "et nyt lavpunkt indenfor kommunal sagsbehandling."
"Det er samtidig det tydeligste eksempel, jeg endnu har set på, at der hersker en lovløshed indenfor det specialiserede socialområde, hvor kommunerne mener, at de reelt kan sagsbehandle, som de har lyst til," siger hun.
Eva Naur, lektor i socialret ved Aarhus Universitet, er på samme linje.
"Jeg mener, at kommunen pure udnytter, at der er tale om en ressourcestærk mor, der tydeligvis vil gøre alt for at passe på sin søn. Men faktum er, at det er kommunens ansvar, at borgeren bliver tilbudt den hjælp, vedkommende har brug for. Et ansvar de helt og holdent svigter i den her sag," siger Eva Naur.
Faktum er, at det er kommunens ansvar, at borgeren bliver tilbudt den hjælp, vedkommende har brug for. Et ansvar de helt og holdent svigter i den her sag.
Eva Naur, lektor i socialret, Aarhus Universitet
Ser den anden vej
Ifølge loven er det Københavns Kommune, der har ansvaret for, at Julius Thorslund får den hjælp, han har brug for.
Men kommunens socialforvaltning vurderer i modsætning til eksperterne, at han sagtens kan klare sig uden hjemmehjælp.
Af den årsag bor den 20-årige mand hjemme hos sin mor Pernille Thorslund, der siden 2015 har måtte opgive sit arbejde for at passe på sin søn døgnet rundt.
"Mit liv har reelt været på standby i de sidste ni år, fordi jeg har skulle være både hjemmehjælper, sygeplejerske og støttepædagog for min søn, udover at være hans mor," siger Pernille Thorslund.
"Samtidig har jeg skulle tale Julius sag overfor kommunen, som tilsyneladende velvilligt vender det blinde øje til fakta."
Pernille Thorslund forklarer, at hun flere gange har forsøgt at kontakte politikerne på Københavns Rådhus, inklusive Enhedslistens socialborgmester Karina Vestergård Madsen omkring hendes søns sag.
"Jeg har advaret dem om, at man er i gang med at sende en ung mand helt ud over afgrunden. Men også her er man tilsyneladende tilfreds med at kigge den anden vej."
Altinget har forsøgt at få en kommentar fra socialborgmester Karina Vestergård Madsen til artiklen. I et mailsvar skriver borgmesteren:
”Det er Socialforvaltningens opgave at sikre, at borgerne får den hjælp og støtte, de har behov for. Det skal forvaltningen være særligt opmærksom på i overgangen fra barn til voksen, hvor behovet for støtte ofte skal revurderes – og nye paragraffer i serviceloven er i spil. Jeg har bedt forvaltningen om en status i den konkrete sag."
Altinget har også forsøgt at stille Socialforvaltningen en række spørgsmål om Julius Thorslunds sag.
Herunder hvilken faglig begrundelse ligger bag, at Socialforvaltningen valgte at fratage Julius Thorslund personlig og praktisk hjælp, da han fylder 18 år, samt en kommentar til kritikken fra Bente Adolphsen og Eva Naur.
I et mailsvar skriver Socialforvaltningen:
"Socialforvaltningen udtaler sig ikke om konkrete borgersager, men kan bekræfte, at vi er i løbende kontakt med familien angående omfanget af konkret støtte i hjemmet. Socialforvaltningen behandler i øjeblikket den indgivne klage over afgørelsen."
Førtidspension som 19-årig
Julius Thorslunds tilstand betyder, at han i de fleste af døgnets timer befinder sig på sit værelse, hvor han spiller computer.
Af udskrifter fra lægevurderinger fremgår det, at han har svært ved at overskue og varetage simple opgaver såsom at handle ind eller opretholde almindelige rutiner såsom personlig hygiejne.
Blandt andet derfor finder Københavns Kommunes jobcenter det usandsynligt, at Julius Thorslunds tilstand nogensinde bliver forbedret i en grad, der gør ham i stand til at varetage et arbejde.
Derfor har jobcentret i april måned bevilget ham førtidspension.
Familie gik i stykker
Indtil Julius Thorslund fyldte 18 år, havde Københavns Kommune bevilget Pernille Thorslund et månedligt beløb svarende til en SOSU-assistents løn, så hun kunne passe på sin søn.
Hendes egne opgørelser viser dog, at hun brugte op mod 75 timer om ugen på at hjælpe Julius Thorlund med de mange daglige rutiner, som han på grund af sin sygdom ikke selv kunne håndtere.
Altinget har stillet Socialforvaltningen en række spørgsmål om Julius Thorslunds sag.
Herunder hvilken faglig begrundelse, der ligger bag, at Socialforvaltningen valgte at fratage Julius Thorslund personlig og praktisk hjælp, da han fyldte 18 år.
I et mailsvar skriver Socialforvaltningens presseafdeling:
”Socialforvaltningen udtaler sig ikke om konkrete borgersager, men kan bekræfte, at vi er i løbende kontakt med familien angående omfanget af konkret støtte i hjemmet. Socialforvaltningen behandler i øjeblikket den indgivne klage over afgørelsen.”
Indtil hendes søn i 2015 blev diagnosticeret med den hjernetumor, han i dag døjer med følgerne af, havde hun gjort karriere med stillinger hos virksomheder som Google, L’Oreal, reklamevirksomheden Kunde & Co, samt Euroman.
Et halvt år efter Julius Thorslunds 18 års fødselsdag fik han og hans mor et brev om, at Københavns Kommune ville fratage ham al hjemmehjælp.
Begrundelsen var, at han nu officielt var voksen og derfor hørte ind under en anden type lovgivning.
"Det er fuldstændig absurd, for der er absolut intet, der ændrede sig for Julius udover, at han blev en dag ældre. Han havde præcis det samme behov for hjælp, som han havde dagen før sin fødselsdag. Et behov, der kun er blevet større," siger Pernille Thorslund.
Før Københavns Kommune i maj 2023 fratog Julius Thorslund al hjemmehjælp havde kommunen på hans 18-års fødselsdag i august 2022 bevilget ham hjemmehjælp 12 timer om ugen.
Pernille Thorslund var dog fortsat nødt til at gå hjemme for at passe på sin søn.
Der er for mig at se tale om en person, der er så dårligt fungerende, at han om få år vil være i målgruppen for et botilbud med opsyn 24 timer i døgnet, hvis ikke man sætter ind med en seriøs og intensiv indsats.
Bente Adolphsen, jurist med ekspertise i socialret
Den situation fik i efteråret 2022 en psykiater på privathospitalet Hejmdal til at sende en såkaldt skærpet underretning til Socialforvaltningen på grund af "udtalt bekymring" for Julius Thorslunds situation.
"Herunder tiltagende mistrivsel, bekymring for udvikling for sværere psykopatologi hos Julius, depression og tiltagende isolation," lød speciallægens vurdering i den skærpede underretning.
Sendt tilbage
Københavns Kommunes beslutning om at fratage Julius Thorslund hjemmehjælp blev i april måned afvist af Ankestyrelsen, der har tvunget Københavns Kommune til at genbehandle sagen. Københavns Kommune skal derfor nu træffe en ny afgørelse i sagen.
Københavns håndtering af Julius Thorslunds sag får flere eksperter i socialret til at rette sønderlemmende kritik af kommunen.
"Jeg har set og hørt om mange vanvittige ting, der er foregået i landets kommuner over årene. Men jeg har faktisk ikke ord for, hvad vi er vidne til her,” siger Bente Adolphsen, der er jurist med speciale i socialret.
Hun har i mere end 25 år arbejdet med socialområdet som sagsbehandler i Aarhus Kommune, og som mangeårig underviser på både socialrådgiveruddannelsen og holdt talrige foredrag for landets socialforvaltninger.
Selv for den rutinerede jurist er Julius Thorslunds sag dog noget helt særligt.
"Der er tale om en kommune, der med fuldt overlæg blæser højt og flot på, at de får at vide af både Ankestyrelsen og ekspert efter ekspert, at de er helt galt afmarcheret," siger hun.
Smidt ud over Atlanterhavet
I juni måned besluttede Københavns Kommune at tildele Julius Thorslund såkaldt socialpædagogisk støtte 10 timer om ugen.
Trods Ankestyrelsens underkendelse, fastholdte kommunen samtidig afgørelsen om at fratage den 20-årige mand hjemmehjælp.
Den støtte, Julius Thorslund modtager nu betyder, at der fem gange om ugen kommer en socialpædagog, som skal hjælpe Julius Thorlund med at klare opgaver såsom at tjekke sin e-boks og vaske tøj.
I døgnets øvrige timer, og i weekenderne er det fortsat hans mor, Pernille Thorslunds, ansvar at sørge for, at hendes søn får mad og medicin, samt basal omsorg og pleje.
Støtten fra socialpædagogen skal i sidste ende gøre Julius Thorslund i stand til at flytte i egen bolig og klare sig selv.
"Det er fint, at Julius skal lære de her ting selv, for jeg håber jo også, at der kommer en dag, hvor han ikke længere har brug for min hjælp. Jeg ville bare ønske, at kommunen havde tænkt over, hvordan han overlever, før vi når til det punkt," siger Pernille Thorslund.
"Det svarer jo til at lære sine børn at svømme ved at kaste dem ud over Atlanterhavet samtidig med, at man tilmelder dem svømmeundervisning," siger hun.
Jeg har set og hørt om mange vanvittige ting, der er foregået i landets kommuner over årene. Men jeg har faktisk ikke ord for, hvad vi er vidne til her.
Bente Adolphsen, jurist med ekspertise i socialret
Kræver opsyn døgnet rundt
Pernille Thorslund mener, at kommunen i sin afgørelse fuldstændig har ignoreret de problemer, som en række medicinske eksperter har konkluderet, at hendes søn lider af.
Af en såkaldt VISO-rapport som Frank Humle, neuropsykolog med speciale i hjerneskader, har udarbejdet for Københavns Kommune i foråret 2024, fremgår det for eksemepel, at følgerne efter hjernetumoren fortsat volder Julius Thorslund alvorlige problemer.
"Det vurderes således, at Julius kan have pådraget sig en hjerneskade, der påvirker hans evne til initiativ, fastholdelse af motivation, indsigt i eget funktionsniveau og energiniveauet," skriver neuropsykologen i rapporten.
Senere i rapporten advarer Frank Humle om, at Julius Thorslund risikerer at komme i livsfare, hvis han overlades til sig selv:
“Hvis Julius ikke får stabil kost og medicinering, er der som følge af manglende hypofyse risiko for, at han udvikler en Addison krise, en akut livstruende tilstand der kræver omgående behandling. En sådan udviklede sig i 2022, hvilket førte til indlæggelse på sygehus,” skriver neuropsykologen i rapporten.
En Addison-krise er et medicinsk udtryk for en tilstand, hvor en patient får voldsom opkast, diarré samt bevidsthedsforstyrrelser, hvilket i sidste ende kan være livsfarligt.
Frank Humle skriver endvidere, at Julius Thorslund skal være under opsyn, hvis han bliver syg eller får feber, da hans manglende hypnose gør, at han ikke selv er klar, hvor alvorlig, hans tilstand er.
Neuropsykologen beskriver videre, at Julius Thorslund har mange ressourcer, men også "svære belastninger der kan ligne vanskeligheder inden for autismespektrum-området."
Julius Thorslunds egen læge, Martin Zittan skriver i en udtalelse fra april 2024:
"Såfremt Julius skal kunne fungere i et almindeligt hjem, skal der være en person, som varetager al omsorg og vedligehold, samt medicinering."
Samme konklusion når neuropsykolog Frank Humle, der i VISO-rapporten skriver, at Julius Thorslund ikke kan bo uden "at der er opsyn og hjælp med hans sundheds- og ernæringsmæssige tilstand."
Kommunen har ansvaret
Jurist med ekspertise i socialret Bente Adolphsen har set materialet, som de respektive læger har udarbejdet om Julius Thorslunds tilstand.
Hun mener ligeledes, at kommunen fuldkommen har tilsidesat de medicinske konklusioner i deres vurdering.
"Hvordan man kan komme frem til, at den her unge mand kan klare sig uden nogen form for hjemmehjælp, det begriber jeg ikke," siger Bente Adolphsen.
"Der er for mig at se tale om en person, der er så dårligt fungerende, at han om få år vil være i målgruppen for et botilbud med opsyn 24 timer i døgnet, hvis ikke man sætter ind med en seriøs og intensiv indsats. Måske er det allerede for sent," vurderer hun.
Ifølge Bente Adolphsen er det tydeligt, at kommunen mener, at det er helt berettiget at overlade alt ansvar for mandens pleje og omsorg til hans mor, Pernille Thorslund.
"Og det er det så helt afgjort ikke. Det er kommunen, der har ansvaret for, at borgeren får den støtte, han har brug for. Derfor mener jeg også, at det man har foretaget sig her er ulovligt, og den afgørelse man har truffet er ugyldig. Hvilket Ankestyrelsen jo også allerede har afgjort," siger hun.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/22200/eva-naur-jensen.jpg)