Se listen: I disse ministerier nedlægger regeringen flest stillinger
Regeringen har tidligere udmeldt, at de vil nedlægge 1.000 statslige årsværk. I forbindelse med regeringens finanslovsudspil står det nu klart, hvordan det rammer de enkelte ministerier. Altinget giver dig et overblik.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/284531/128769.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5231-martin-mauricio-2-48.jpg)
Martin Mauricio
Forsideredaktør![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4776-sine-riis-lund-2-48.jpg)
Sine Riis Lund
Journalist og redaktørFinansminister Nicolai Wammen (S) svinger nu sparekniven over ministerier og statslige styrelser.
I forbindelse med det finanslovsudspil regeringen har fremlagt fredag, står det nu klart, hvordan regeringen vil spare 1.000 årsværk i staten, som den tidligere har varslet.
Forsvarsministeriet, Skatteministeriet, Fødevareministeriet samt Social-, Bolig- og Ældreministeriet skal hver spare et trecifret antal årsværk, og de er dermed dem, der bliver ramt hårdest.
Statsministeriet og Økonomiministeriet er dem, der slipper billigst.
Besparelserne er et selvstændigt initiativ, der skal indfri regeringens løfte om at spare 1.000 årsværk i staten. Dermed dækker tallene ikke over øvrige bevillinger og andre udmeldte administrationsbesparelser.
Det betyder, at der i nogle ministerier og styrelser godt kan være flere opsigelser i sigte, end det fremgår af tabellen, der er offentliggjort i forbindelse med finanslovudspillet.*
Listen er udarbejdet efter de eksisterende ministerier og medtager ikke de omlægninger, regeringen præsenterede i forbindelse med ugens ministerrokade.
Så mange årsværk skal ministerierne nedlægge:
- Statsministeriet: 4 årsværk (det bemærkes her, at de frigjorte årsværk på Statsministeriets område vil blive omprioriteret til en særlig indsats vedrørende EU-formandskabet i Statsministeriet)
- Udenrigsministeriet: 11 årsværk
- Finansministeriet: 50 årsværk
- Erhvervsministeriet: 53 årsværk
- Skatteministeriet: 128 årsværk
- Økonomiministeriet: 2 årsværk
- Justitsministeriet: 94 årsværk
- Forsvarsministeriet: 150 årsværk
- Udlændinge- og Integrationsministeriet: 5 årsværk
- Social-, Bolig- og Ældreministeriet: 100 årsværk
- Indenrigs- og Sundhedsministeriet: 49 årsværk
- Beskæftigelsesministeriet: 31 årsværk
- Uddannelses- og Forskningsministeriet: 21 årsværk
- Børne- og Undervisningsministeriet: 32 årsværk
- Kulturministeriet: 36 årsværk
- By-, Land- og Kirkeministeriet: 6 årsværk
- Miljøministeriet: 62 årsværk
- Fødevareministeriet: 120 årsværk
- Digitaliserings- og Ligestillingsministeriet: 18 årsværk
- Transportministeriet: 58 årsværk
- Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet: 42 årsværk
Wammen: Det er fair
Nicolai Wammen forklarede på pressemødet, at man denne gang har valgt ikke at lave en klassisk grønthøster, hvor besparelserne fordeles jævnt ud afhængig af ministeriernes størrelse.
“Vi er gået ind punkt for punkt og har sagt, at her er der nogle arbejdsopgaver, vi ikke længere beder om bliver udført, og sådan bliver der frigjort nogle årsværk, så dem, der er tilbage, ikke bare skal løbe hurtigere og lave det samme, som de hele tiden har lavet,” sagde finansministeren og tilføjede:
“Det, synes jeg, er en fair måde at gøre det på.”
Politisk prioriterede opgavebortfald
Regeringen har fremlagt en lang række opgaver, som ministerierne skal nedprioritere eller ikke længere udføre. De fordeler sig - skønsmæssigt - i følgende opgavetyper:
Administration: 440 årsværk
Tilsyn og kontrolopgaver m.m.: 250 årsværk
Myndighedsopgaver og rådgivning: 190 årsværk
Øvrige opgavetyper: 190 årsværk
Nicolai Wammen begrunder nedskæringerne med en “voldsom stigning i antallet af administrative medarbejdere” de senere år.
En opgørelse fra Finansministeriet viser, at der fra 2017 til 2023 er kommet over 16.000 flere administrative medarbejdere og ledere i staten.
Stigningen er sket over en bred kam i centraladministrationen, og dermed også på en masse områder, der ikke har været bevidst politisk opprioriteret såsom forsvar, retsvæsen og skat.
Sparekravet på de 1.000 årsværk kommer oveni de 400 millioner, som ministerierne i forvejen er blevet pålagt at spare årligt i statslig administration frem til og med 2027. Her er der tale om en grønthøsterbesparelse.
Opdateret fredag 30. august klokken 15.03: Altinget har tydeliggjort, at listen over stillinger, der skal nedlægges, alene er et selvstændigt initiativ præsenteret i forbindelse med finansloven. Det er uddybet, at tallene ikke medtager nedlagte stillinger, der skyldes andre eventuelle besparelser.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/181/nicolai-wammen.jpg)