EU-direktiv kan få filantropiens værdikæde frem i lyset
Det rummer både muligheder og udfordringer, hvis erhvervsdrivende fondes uddelinger til gode formål fremover indgår i bæredygtighedsrapportering, vurderer rådgivere. Nordea-fonden venter ikke på EU-direktiv, men er allerede i gang.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/273799/114984.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5497-mikala-satiya-roerbech-2-48.jpg)
Mikala Satiya Rørbech
RedaktørFra 1. januar 2025 træder det nye EU-direktiv om bæredygtigheds- rapportering i kraft. Det betyder, at mange danske erhvervsdrivende fonde skal rapportere på samme måde som store virksomheder, når det handler om at tage ansvar for påvirkningen af miljø, mennesker og ledelsesforhold.
Det kan både være fondenes egne aktiviteter og ejerskab og effekterne af deres filantropiske uddelinger, som bliver omfattet af EU-direktivet for bæredygtighedsrapportering (CSRD), vurderer Birgitte Mogensen fra udvalget for Samfundsansvar & Bæredygtighed i Foreningen af danske revisorer.
”Selve rapporteringen favner ikke alene virksomheden selv, men også dens værdikæde. For fonde med væsentlig indflydelse på forvaltning af egen formue, på investeringsvalg og uddelinger, er det svært at argumentere for, at disse områder falder udenfor deres værdikæder,” siger hun.