Lars Boje Mathiesen (UFG) spørger beskæftigelsesministeren, Ane Halsboe-Jørgensen, om kommentar til Dansk Arbejdsgiverforening (DA) høringssvar til lovforslaget
![](https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4694-redaktionen.png)
Ministersvar er robotgenereret indhold, der oprettes automatisk på basis af Folketingets database over de spørgsmål, der stilles af Folketingets medlemmer og besvares af regeringens ministre. Overskrifterne er skrevet af Altinget. Altinget tager forbehold for fejl i indholdet.
Jeg har til brug for besvarelsen indhentet en udtalelse fra Arbejdstilsynet, som oplyser følgende:
”Strakspåbud fra Arbejdstilsynet er et påbud om straks at overholde arbejdsmiljølovgivningen. Et strakspåbud påbyder således virksomheden en pligt, som virksomheden har i forvejen.
I dansk ret har klager over afgørelser som udgangspunkt ikke opsættende virkning.
Det vil sige, at en myndighedsafgørelse skal efterkommes, selvom der er klaget over afgørelsen.
Opsættende virkning kan dog være relevant i visse tilfælde, fx hvis der er tale om en meget indgribende afgørelse for modtageren, og hvor der samtidig ikke er væsentlige betænkeligheder ved at lade status quo/overtrædelsen fortsætte, indtil klagen er færdigbehandlet.
Det følger af arbejdsmiljøloven, at visse klager har opsættende virkning. Det gælder dog ikke klager over bl.a. strakspåbud, herunder både strakspåbud, hvor der foreligger betydelig fare, og strakspåbud, hvor det ikke er tilfældet. Dette har været gældende siden 1998.
Baggrunden herfor er at modvirke, at virksomheder kan udskyde opfyldelsen af Arbejdstilsynets strakspåbud i en længere periode ved at udnytte klagemulighederne og klagefristerne til det yderste.” I lyset af Arbejdstilsynets oplysninger, som jeg kan henholde mig til, er der ikke fundet anledning til at ændre i lovforslaget på dette punkt.