Wammen slår fast: Trepart om løn til sygeplejersker og pædagoger bliver en engangsforestilling
Nicolai Wammen afviste mandag kritikken af, at regeringen med sit lønindgreb underminerer den danske model. Samtidig fastholdt finansministeren, at kommuner og regioner selv skal finde pengene til pædagogernes og sygeplejerskernes lønstigning.
![Finansminister Nicolai Wammen fremlagde mandag regeringens oplæg til trepartforhandlingerne om løn sammen med sammen med indenrigs- og sundhedsminister Sophie Løhde og kulturminister Jakob Engel-Schmidt. ](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/273747/115205.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5390-rikke-broendum-2-48.jpg)
Rikke Brøndum
Journalist og redaktør"Det her er ikke en afløser for overenskomstforhandlingerne."
Sådan lød ordene flere gange fra finansminister Nikolai Wammen (S), der på et pressemøde om trepartsforhandlingerne mandag afviste den seneste uges kritik om, at regeringen med sit lønløft til sygeplejersker, SOSU'er, fængselsbetjente og pædagoger er ved at lægge den danske model i graven.
Regeringen har syv pejlemærker for forhandlingerne, som ventes at være færdige i løbet af november, inden de offentlige overenskomstforhandlinger starter til december.
Blandt andet at parterne skal få flere sygeplejersker fra deltid til fuld tid, at en større del af lønnen skal reserveres til lokale forhandlinger på sygehuse og i de enkelte kommuner samt at ansatte, som arbejder i vagter på skæve tidspunkter, skal have mere i løn end i dag.
1. Øge omfanget af kvalificeret arbejdskraft
Finansministeriets mekaniske fremskrivninger af udbud og efterspørgsel efter velfærdsmedarbejdere viser en forværring af rekrutteringssituationen for SOSU-uddannede med op mod 15.000 personer frem mod 2035. Det skal være muligt at tiltrække og fastholde kvalificeret personale til sundheds- og ældreplejen, så der er nok personale til omsorg og nærvær med den enkelte borger.
2. Understøtte trygge rammer for de mindste børn og de sårbare borgere
Flere skal have lyst til at arbejde inden for faget, så personalet kan gå trygt på arbejde. Det skal være mere attraktivt at arbejde i de pædagogiske fag.
3. Tilskynde sundhedspersonale til at arbejde på sygehus og i vagt
Kvalificeret plejepersonale forlader i stigende grad det regionale sygehusvæsen, samtidigt med, at der er alt for få, der deltager i vagtarbejdet og påtager sig de skæve vagter. Omkring hver femte sygeplejerske i regionerne arbejder på skæve tidspunkter i mindst halvdelen af arbejdstiden. De har brug for mere hjælp fra kollegerne. Det skal gøres mere attraktivt at påtage sig vagter, ligesom det skal kunne betale sig at arbejde på fuldtid.
4. Øge arbejdstiden i velfærden
Deltidsfrekvensen er generelt høj blandt velfærdsmedarbejderne. Når mange arbejder på deltid, bidrager
det til at forværre rekrutteringssituationen, og kollegerne skal løbe hurtigere. Det skal være normen at arbejde på fuldtid i velfærden, ligesom det er i andre brancher. Flere skal op i tid, og det skal kunne betale sig at arbejde på fuldtid.
5. Forbedre arbejdsmiljøet i velfærden
I dele af den offentlige sektor er udfordringer med at skabe et godt arbejdsmiljø – blandt andet på grund af manglen på kolleger. Sygefraværet skal nedbringes, og der skal igangsættes et arbejde med at følge op på Robusthedskommissionens anbefalinger om at skabe et godt arbejdsmiljø i sundhedsvæsenet.
6. Understøtte dynamiske og fleksible lønstrukturer
Meget tyder på, at den offentlige løndannelse ikke er tilstrækkelig fleksibel til at håndtere de aktuelle udfordringer. Lønstrukturerne i den offentlige sektor skal fremover være mere dynamiske, så arbejdskraften i højere grad tiltrækkes til de områder, hvor der er størst behov – til gavn for borgere og personale.
7. Tage hensyn til den samfundsøkonomiske udvikling
Danmark lever af stærke virksomheder, som afsætter deres varer i hele verden. Den offentlige løndannelse skal derfor ske inden for en sund samfundsøkonomisk udvikling, hvor det er de konkurrenceudsatte private erhverv, der sætter rammen for lønudviklingen.
Kilde: Finansministeriet
Frygt for sammenbrud ved OK24
Alt det er da også krav, som kommuner og regioner ellers normalt har med til bordet i overenskomstforhandlingerne med fagforeningerne.
"Men det her skal ikke ses om, at overenskomstforhandlingerne har spillet fallit," lød det fra finansministeren, der samtidig afviste bekymringen om, at mange andre offentlige faggrupper vil stemme nej til vinterens overenskomstaftaler i forventning om, at de så også får ekstra penge fra Christiansborg.
"Jeg kan klart sige, at de her trepartsforhandlinger er en engangsforestilling. Vi gør det, fordi vi står i en ekstraordinær situation med mangel på medarbejdere på de her områder. Så det bliver ikke noget, der kommer til at gentage sig. Og det har fagbevægelsen også selv lagt vægt på," lød det fra Nicolai Wammen.
Andre kollegaer i kommunerne skal betale for lønfesten
Frygten for kaotiske overenskomstforhandlinger bliver yderligere næret af, at pengene til regeringens lønløft skal findes ved besparelser på administrationen i kommuner og regioner. Det er altså andre offentlige ansatte som socialrådgivere, plejehjemledere og skolesekretærer, der risikerer at mærke sparekniven.
Samtidig lægger regeringen op til, at fængselsbetjentene, som er ansat i staten, får deres lønløft betalt af det økonomiske råderum.
Nikolai Wammen fastholdt på pressemødet, at kommuner og regioner selv skal finde pengene til pædagogernes og sygeplejerskernes lønstigning, men manede til ro.
"Vi tager også vores egen medicin i staten. I vores finanslovsforslag lægger vi op til, at vi skal spare 400 millioner kroner på administration til næste år. Og det beløb er væsentlig højere end de penge, som fængselsbetjentene skal bruge på lønløftet. Så det hænger sammen," sagde han.
Ifølge Altingets oplysninger er regeringen dog på de indre linjer særdeles optaget af, at OK24 bliver et normalt forløb uden strejker.
Derfor vil den forsøge at få fagforeningerne til at acceptere en såkaldt sammenkædning, så alle de mindre forbund må acceptere overenskomstresultatet, så længe flertallet har stemt den hjem. Flere fagforeninger har dog klart afvist det krav.
Mandagens pressemøde baner vej for de egentlige trepartsforhandlinger, som indledes med et sættemøde mellem parterne onsdag.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/181/nicolai-wammen.jpg)
Nicolai Wammen
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/2715/sophie-loehde.jpg)