Biolog: Vi ved bekymrende lidt om, hvordan pesticider og gylle påvirker biodiversiteten
Selvom vildtudbyttet i Danmark er faldende, er det stadig ikke blevet ordentligt undersøgt, hvordan gylle og pesticider påvirker biodiversiteten. Det er bekymrende, skriver Søren Wium-Andersen.
![<span>Der er rigtigt mange faktorer, der kan betyde noget for råvildtets trivsel, men det er bekymrende, at vi ved så lidt om gylle og pesticiders indvirkning på biodiversiteten, skriver Søren Wium-Andersen.<br></span>](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/269398/109737.jpg)
Foto: Bo Amstrup/Ritzau Scanpix
![Søren Wium-Andersen](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/23615/soeren-wium-andersen.jpg)
Søren Wium-Andersen
BiologLandbrugets lobbygrupper har gennem mange år med stor dygtighed undgået undersøgelser, der viser landbrugets forurening og negative indflydelse på biodiversiteten.
Skal rådyret være fremtidens indikator for biodiversitetens tilstand på landbrugsarealet? Det er en mulig kandidat hertil, for vildtudbyttet af rådyr er faldet med mere end 42 procent siden 2011.
Det er også gået tilbage for andet vildt. Den seneste vildtudbyttestatistik for jagtsæsonerne 2020 og 2021 viser også fald for harer, ræve og agerhøns. Spørgsmålet er, hvad sker der med biodiversiteten på de dyrkede marker?
Miljøstyrelsen gav Nationalt Center for Miljø og Energi (DCE) ved Aarhus Universitet den opgave at beskrive bestandsudviklingen for rådyr i Danmark med særligt fokus på perioden efter 2011, hvor vildtudbyttet begyndte at falde, samt om muligt at identificere de sandsynlige årsager hertil på basis af foreliggende bestandsdata.
I DCE's rapport fra marts 2023 "Bestandsanalyse af danske rådyr" er der ingen forklaring på rådyrenes drabelig tilbagegang på 42 procent over de seneste år. Konklusionen i den 74 sider lange rapport om rådyr er: Ønskes der en dybere forståelse af de danske rådyrbestande, vil målrettede bestandsbiologiske undersøgelser være nødvendige.
Manglende viden
Rapportens forfattere nævner ikke pesticider, spormineraler som zink og kobber og andre miljøfremmede stoffers mulige indflydelse på den bestand af rådyr, der er delvist tilknyttet landbrugsarealerne.
De nævner heller ikke, at der i efteråret 2012 efter lokale nedgange i bestandene af rådyr foregik en offentlig debat om landbrugets anvendelse af kobber i svinefoder og konsekvenserne heraf for vildtet i form af kobberforgiftninger.
Landbruget har en lempelig lov om udkørsel af gylle med tungmetaller. Derfor kan landbruget lovligt udbringe gylle med et højt indhold af kobber og zink på agerjorden.
Biolog
Naturstyrelsen bestilte dengang et hastenotat hos DTU Veterinærinstituttet om emnet til fremlæggelse i Vildtforvaltningsrådet.
I notatet skrev professor Rune Dietz og seniorforsker Christian Sonne, begge fra DCE, at kobber fra gylle kan være et problem for visse drøvtyggere, hvorfor indvirkningen af kobber på markvildtet bør efterforskes, samt at markvildtet bør undersøges for spormineraler og pesticider. Dette ønskede Naturstyrelsen slettet. Det skete, inden notatet blev fremlagt i rådet.
Flertallet i Vildtforvaltningsrådet bestående af landbrugs- og skovbrugsinteresserne og Danmarks Jægerforbund ønskede ikke at støtte undersøgelserne af miljøfaktorer, som landbruget har en direkte indflydelse på.
Derfor savnes der i dag viden om indholdet af pesticider, spormineraler, og andre miljøfremmede stoffer i dansk vildt, der delvist er tilknyttet de 62 procent af landet, der udgør landbrugets arealer.
Tungmetaller i gyllen
I rapporten om rådyr fra DCE fra 2023 savnes også en henvisning til DCE-rapport 159: "Belysning af kobber- og zinkindholdet i jord" fra 2015. Af denne rapport fremgår det, at ud af 11 gylleprøver, var to (18 procent) så belastede med kobber og zink, der ophobes i pløjelaget, at gyllen burde have været kørt direkte på en kontrolleret losseplads.
Men landbruget har en lempelig lov om udkørsel af gylle med tungmetaller. Derfor kan landbruget lovligt udbringe gylle med et højt indhold af kobber og zink på agerjorden. DCE skønnede, at indholdet af zink i jorden problematisk var på cirka 220.000 hektar, hvilket svarer til 71 procent af Fyns areal.
For kobber kan der på længere sigt forventes problemer på 30-50 procent af de arealer, der modtager svinegylle. EU krævede efterfølgende en reduktion af kobber og zink i svinefoderet, men begge mineraler findes fortsat i gyllen.
Miljøstyrelsen og DCE kender ovennævnte problemer, samt at behandlingshyppigheden for landbrugets anvendelse af sprøjtemidler har været stigende. Behandlingshyppigheden er blevet mere end fordoblet, siden den i 2006 blev sat til 1,7. Dyr, der er afhængige af landbrugets arealer, er derfor udsat for pesticiderne i en længere periode.
Belastningen fra landbrugsdriften er ikke diskuteret af DCE, og bæreevnen for de lokaliteter, som rådyr lever på, er indskrænket til en lapidarisk gennemgang af vintergrønne marker, ræveprædation og brakordninger og er ikke sat i relation til landbrugets forurening af egne arealer.
Undersøg tilbagegangen
Problematikken om miljøfaktorer er relevant ikke mindst set på baggrund af diskussionen om anvendelsen af PFAS-pesticider, som landbrugsindustrien er storforbruger af. I perioden fra 1998 til 2019 anvendtes 2.488 ton. I 2020 blev der udsprøjtet 122 ton PFAS-midler ifølge bekæmpelsesmiddelstatistikken.
Miljøstyrelsen oplyser, at landbrugets PFAS-midler ikke kommer i grundvandet, men så må det meste af de svært nedbrydelige PFAS-stoffer ophobes i pløjelaget til skade for jordens fortsatte dyrkningspotentiale.
Er reduktionen i bestanden af råvildt et varsel, som kan tydes som noget livstruende for biodiversiteten? Få det nu undersøgt!
Biolog
Bliver potentialet yderligere forringet, må det på sigt resultere i ændringer i den biodiversitet, der på den ene eller anden måde er afhængig af landbrugets dyrkningsflader.
I en tid, hvor køerne ikke kan få lov at græsse på vestvendte kyster på grund af PFAS, vil jeg håbe, at miljøminister Magnus Heunicke (S) snarest får undersøgt indvirkningen på biodiversiteten af landbrugets gyllespredning og pesticidforbrug.
Forhåbentlig spørger ministeriet denne gang Biodiversitetsrådet om, hvorledes opgaven skal formuleres for at få belyst, hvorledes den konstaterede tilbagegang i vildtudbytter og en række fugle knyttet til agerlandet vendes til en fremgang. For rådet er uden erhvervsinteresser.
Der er rigtigt mange faktorer, der kan betyde noget for råvildtets trivsel, men det er bekymrende, at vi ved så lidt om gylle og pesticiders indvirkning på biodiversiteten.
Engelske minearbejdere tog kanariefugle med ned i minerne for at varsle om en mulig CO2-forgiftning. Er reduktionen i bestanden af råvildt et varsel, som kan tydes som noget livstruende for biodiversiteten? Få det nu undersøgt!
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/23615/soeren-wium-andersen.jpg)
Søren Wium-Andersen
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/7294/christian-sonne.jpg)
Christian Sonne
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/529/magnus-heunicke.jpg)