22. juni 2005 kl. 13.06, opdateret 1. januar 1900 kl. 00.00
Debat
Danmark undergraver grundvandsbeskyttelsen i EU
DEBATPANEL: Med DFs stemmer i bagagen rejser Connie Hedegaard fredag til ministerrådsmøde i Bruxelles for at undergrave grundvandsbeskyttelsen i EU. DNs præsident Poul Henrik Harritz dokumenterer her, at Danmark aktivt har bidraget til at svække det nuværende grundvandsdirektiv.
Ingen forfatter
Ingen forfatter
Ingen forfatter
Dette indlæg er alene udtryk for skribentens egen holdning. Alle indlæg hos Altinget skal overholde de presseetiske regler.
Af Poul Henrik Harritz
Præsident i Danmarks Naturfredningsforening Med Dansk Folkepartis stemmer i bagagen rejser miljøminister Connie Hedegaard fredag til ministerrådsmøde i Bruxelles for at undergrave grundvandsbeskyttelsen i EU. Det nye grundvandsdirektiv, som ligger på miljøministrenes forhandlingsbord, er nemlig ikke bare slapt. Det er også en svækkelse af det nuværende grundvandsdirektiv fra 1980. Ifølge et internt notat fra ministerrådet, som Danmarks Naturfredningsforening er kommet i besiddelse af, har Danmark bidraget aktivt til svækkelsen.
"Rent postevand i hanen er det bedste, jeg ved, når jeg kommer hjem fra en udlandsrejse. Det gode må vi for alt i verden ikke miste," sagde Pia Kjærsgaard i forbindelse med Danmarks Naturfredningsforenings overrækkelse af en flaske 'Aqua Communalis' med kommunalt postevand på Folketingets sidste arbejdsdag i 2003. Foto: Thomas Johansen.
Krav om forebyggende grundvandsbeskyttelse fjernes
Det nuværende grundvandsdirektiv fra 1980 indeholder et klart krav om, at medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at forhindre forurening af grundvandet med farlige stoffer. Ifølge det nye forslag skal medlemslandene blot tilstræbe at forhindre forurening af grundvandet med farlige stoffer. Med denne tilføjelse ændres et klokkeklart krav til kvaliteten af grundvandet til en gummiparagraf, som vil være helt umuligt at kontrollere. Ifølge det interne rådsnotat har Italien foreslået at slette udtrykket ”tilstræbe” i direktivteksten, men det var Danmark imod (sammen med Frankrig, Irland, Ungarn, Holland og UK). I notatet er der flere eksempler på svækkelser, som støttes af Danmark. Blandt andet en undtagelsesklausul om, at den generelle grænseværdi for nitrat på 50 milligram pr. liter ikke skal gælde for aktiviteter som er omfattet af EU’s nitratdirektiv. Danmark er også imod, at Kommissionen kan opstille nye fælles kvalitetskrav for hele EU, hvis medlemslandenes egne kvalitetskrav ikke opfylder direktivet på tilfredsstillende vis. Direktivet er et skridt i den forkerte retning
På grundlag af kritik fra Danmarks Naturfredningsforening fastslog Connie Hedegaard tirsdag den 21. juni, at Danmark ikke, som det fremgår af det interne rådsnotat, har foreslået at slette direktivets grænseværdi for grundvandets totale indhold af pesticider på 0,5 mikrogram pr. liter.
Ifølge ministeren er der tale om en fejl i notatet, som Danmark har bedt EU-formandskabet om at rette. Det er selvfølgeligt positivt, at Danmark alligevel støtter samleværdien, men det ændrer desværre ikke ved, at direktivet som sådan er et skridt i den forkerte retning - eller i bedste fald ligegyldigt.
Danmark bør stemme imod direktivet
I sit notat til Folketinget om sagen vurderer regeringen selv, at direktivet blot vil have en neutral indvirkning på beskyttelsesniveauet i Danmark. Den konklusion forudsætter imidlertid, at den nuværende og kommende regeringer fastholder en stram dansk beskyttelse, og det er det gamle grundvandsdirektiv en bedre garant for. Connie Hedegaard har udtrykt bekymring over, at EU vil virke for stift og bureaukratisk, hvis der stilles for skrappe krav til grundvandsbeskyttelsen. Danmarks Naturfredningsforening er overbevist om, at det modsatte gør sig gældende. EU’s borgere kan med rette forvente, at det nye grundvandsdirektiv skal bruges til at styrke miljøbeskyttelsen. Derfor bør de ikke belemres med et nyt direktiv som - i bedste fald – ikke får konsekvenser for miljøbeskyttelsesniveauet. Vores opfordring til regeringen og Dansk Folkeparti er klar. Vandrammedirektivets krav om at forhindre forurening af grundvandet skal respekteres og Danmark bør derfor stemme imod det nye grundvandsdirektiv.
Præsident i Danmarks Naturfredningsforening Med Dansk Folkepartis stemmer i bagagen rejser miljøminister Connie Hedegaard fredag til ministerrådsmøde i Bruxelles for at undergrave grundvandsbeskyttelsen i EU. Det nye grundvandsdirektiv, som ligger på miljøministrenes forhandlingsbord, er nemlig ikke bare slapt. Det er også en svækkelse af det nuværende grundvandsdirektiv fra 1980. Ifølge et internt notat fra ministerrådet, som Danmarks Naturfredningsforening er kommet i besiddelse af, har Danmark bidraget aktivt til svækkelsen.
Det nuværende grundvandsdirektiv fra 1980 indeholder et klart krav om, at medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at forhindre forurening af grundvandet med farlige stoffer. Ifølge det nye forslag skal medlemslandene blot tilstræbe at forhindre forurening af grundvandet med farlige stoffer. Med denne tilføjelse ændres et klokkeklart krav til kvaliteten af grundvandet til en gummiparagraf, som vil være helt umuligt at kontrollere. Ifølge det interne rådsnotat har Italien foreslået at slette udtrykket ”tilstræbe” i direktivteksten, men det var Danmark imod (sammen med Frankrig, Irland, Ungarn, Holland og UK). I notatet er der flere eksempler på svækkelser, som støttes af Danmark. Blandt andet en undtagelsesklausul om, at den generelle grænseværdi for nitrat på 50 milligram pr. liter ikke skal gælde for aktiviteter som er omfattet af EU’s nitratdirektiv. Danmark er også imod, at Kommissionen kan opstille nye fælles kvalitetskrav for hele EU, hvis medlemslandenes egne kvalitetskrav ikke opfylder direktivet på tilfredsstillende vis. Direktivet er et skridt i den forkerte retning
I sit notat til Folketinget om sagen vurderer regeringen selv, at direktivet blot vil have en neutral indvirkning på beskyttelsesniveauet i Danmark. Den konklusion forudsætter imidlertid, at den nuværende og kommende regeringer fastholder en stram dansk beskyttelse, og det er det gamle grundvandsdirektiv en bedre garant for. Connie Hedegaard har udtrykt bekymring over, at EU vil virke for stift og bureaukratisk, hvis der stilles for skrappe krav til grundvandsbeskyttelsen. Danmarks Naturfredningsforening er overbevist om, at det modsatte gør sig gældende. EU’s borgere kan med rette forvente, at det nye grundvandsdirektiv skal bruges til at styrke miljøbeskyttelsen. Derfor bør de ikke belemres med et nyt direktiv som - i bedste fald – ikke får konsekvenser for miljøbeskyttelsesniveauet. Vores opfordring til regeringen og Dansk Folkeparti er klar. Vandrammedirektivets krav om at forhindre forurening af grundvandet skal respekteres og Danmark bør derfor stemme imod det nye grundvandsdirektiv.
Politik har aldrig været vigtigere
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
Omtalte personer
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/654/poul-henrik-harritz.jpg)
Poul Henrik Harritz
Forfatter, fhv. præsident, Danmarks Naturfredningsforening
journalist (DJH 1982)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/84/pia-kjaersgaard.jpg)
Pia Kjærsgaard
MF (DF), fhv. formand for Folketinget, fhv. partiformand, DF
kontor (Købmandsskolen København, 1965)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/379/connie-hedegaard.png)
Connie Hedegaard
Formand, OECD’s Round Table for Sustainable Development, fhv. minister & MF (K), EU-kommissær
cand.mag. i historie og litteraturvidenskab (Københavns Uni. 1991)