Flertal ønsker stadig CO2-afgift på landbruget: "Troels Lund og Stephanie Lose må virkelig få hovedpine, når de ser det her"
Eksperternes modeller for en CO2-afgift for landbruget har ikke ændret på, at et flertal af vælgerne bakker op om en afgift, viser ny måling. En teknisk tung debat og sløve reflekser hos politikerne kan være forklaringen, siger politiske kommentatorer.
![Siden den seneste Epinion-måling i oktober peger færre SVM-vælgere på en afgift, der tager hensyn til landbruget. "Troels Lund og Stephanie Lose må virkelig få hovedpine, når de ser det her," siger politisk kommentator. ](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/279824/122642.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5520-ella-hjalmsrud-joergensen-2-48.jpg)
Ella Hjalmsrud Jørgensen
JournalistTo tredjedele af vælgerne mener, at landbruget skal pålægges en CO2e-afgift, mens en femtedel svarer, at erhvervet skal slippe for en afgift.
Det viser en ny måling, som Epinion har udført for Altinget og DR på baggrund af interview med 1.074 repræsentativt udvalgte danskere på 18 år og derover.
Tallene viser, at 63 procent bakker op om en afgift. 33 procent peger på en ensartet afgift på 750 kroner per ton CO2 som i de øvrige sektorer, mens 30 procent mener, at afgiften skal tage hensyn til landbruget og dermed være lavere end for industrien.
Det er ikke tal og fakta, der flytter vælgerne i en debat om CO2-afgiften. Det er følelser.
Michael Kristiansen
Politisk kommentator
Vælgerne har dermed ikke flyttet sig synderligt, siden Epinion stillede samme spørgsmål i oktober. Det sker på trods af, at vi den dag i dag kender mere til detaljerne om, hvordan en afgift vil påvirke erhvervet.
Svarer-udvalget præsenterede nemlig sine længe ventede modeller for en CO2e-afgift på landbruget i februar, og siden da har debatten raset på Christiansborg, på sociale medier og i landbrugsforeninger.
"Det overrasker mig ikke. Svarer-udvalget og de tre modeller er et eksempel på, at de færreste mennesker har en jordisk chance for at forstå hvad i alverden, det går ud på," siger Michael Kristiansen, der er politisk kommentator og forhenværende særlig rådgiver for statsminister Anders Fogh Rasmussen (V).
Et spørgsmål om følelser
Kolde tal harmonerer ikke altid med spørgsmål og klima, vurderer Michael Kristiansen. Det kan være derfor, hverken de nye modeller for afgiften eller den efterfølgende debat om landbruget for alvor kan spores i meningsmålingerne, forklarer han.
"Når det handler om klima, er det en ekstremt følelsesmæssig beslutning. Når det bliver konkret og teknisk, står de fleste fra. Debatten om diverse modeller går hen over hovedet på vælgerne," siger han og tilføjer:
"Det er ikke tal og fakta, der flytter vælgerne i en debat om CO2-afgiften. Det er følelser."
Altingets politiske redaktør, Esben Schjørring, ser den stort set uændrede meningsmåling som en konsekvens af, at Christiansborg ikke er rykket "særligt stærkt" ind i CO2-debatten og nævner Venstre som et godt eksempel:
"Venstre agerer som en bilist, der kører frem imod et T-kryds og tror, man kan undgå at vælge, om man vil dreje til højre eller venstre ved at lukke øjnene," siger han.
Ifølge ham er det først nu, at den politiske debat begynder at intensivere.
"Inger Støjberg og Danmarksdemokraterne går nu i gang med deres CO2-rallies, ligesom medlemmerne af 'by-Venstre' også er begyndt at røre på sig i pressen. Senest har Mads Fuglede meldt sig ud af Venstre og ind i Danmarksdemokraterne i direkte protest mod planerne om en CO2-afgift. På den anden side skærper SF-formand Pia Olsen Dyhr også retorikken i de her dage."
Ifølge Esben Schjørring bliver det interessant at se, om den politiske oprustning til debatten vil sætte sig i vælgernes holdninger fremover.
Hovedpine for Venstre
Hvis man allerede nu leder efter tegn på, at debatten alligevel har sat sine spor i meningsmålingen, er det værd at dykke ned i tallene for de politiske blokke.
Siden sidste måling peger færre SVM-vælgere nemlig på en afgift, der tager hensyn til landbruget. I stedet ønsker flere en ensartet afgift eller ingen afgift. I den blå opposition er man blevet mere tilbøjelig til at svare, at der slet ikke bør være en afgift.
Michael Kristiansen kalder det for "Venstres problem skåret ud i pap", at Mads Fuglede netop begrundede sit partiskifte til Danmarksdemokraterne med CO2e-afgiften.
"Der er ingen tvivl om, at Inger Støjberg har bedst fat i narrativet. Det er med hende som næringskilde, at modstanden mod afgiften vokser i blå blok," siger han og tilføjer:
"Troels Lund og Stephanie Lose må virkelig få hovedpine, når de ser det her."
Esben Schjørring kalder Venstres nuværende tilgang for en "kontraproduktiv strudsestrategi":
"Ved ikke at melde sig ind i diskussionen med en klar politisk holdning med henvisning til den grønne trepart er partiet sårbart på to fronter: over for Danmarksdemokraterne og over for Moderaterne," siger han.
Den grønne trepart består af regeringen, arbejdsmarkedets parter, Landbrug & Fødevarer, Danmarks Naturfredningsforening og Concito. Treparten skal senest være færdige i juni 2024.
"Både Danmarksdemokraterne og Moderaterne har nu tre-fire måneder – indtil der kommer hvid røg fra treparten – til at stikke kniven i Venstre," siger Esben Schjørring.
Siden Folketingsvalget i 2022 er Venstres vælgertilslutning faldet fra 13 til 8,6 procent i meningsmålinger foretaget af Epinion.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/13474/mads-fuglede.jpg)
Mads Fuglede
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/19150/esben-schjoerring.png)
Esben Schjørring
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/2451/michael-kristiansen.jpg)