Ny dyrevelfærdslov anerkender dyr som sansende
DYREVELFÆRD: Torsdag stemte alle partier en ny dyrevelfærdslov igennem, hvor regeringen endte med i formålsbestemmelsen at indføre, at dyr er sansende væsener.
![Danmark har fået en ny dyrevelfærdslov.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/191282/63862.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4776-sine-riis-lund-2-48.jpg)
Sine Riis Lund
Journalist og redaktørEfter en lang fødsel har Danmark fået en ny dyrevelfærdslov.
Torsdag stemte samtlige partier for loven, og resultatet vækker glæde hos Dyrenes Beskyttelse.
"Det er en milepæl, at man for første gang nogensinde anerkender, at alle dyr er sansende væsner," siger direktør Britta Riis i en pressemeddelelse.
Og netop ordet sansende har været et politisk stridspunkt.
Fødevareminister Mogens Jensen (S) ønskede at fastholde en formålsbestemmelse, hvor dyr blev anerkendt som levende væsener.
"Når formålsbestemmelsen i lovforslaget alene betegner dyr som levende væsener og ikke som levende og sansende væsener, skal det ses i lyset af, at loven omfatter alle dyr, og at der i dag ikke er videnskabelig dokumentation for, at alle dyr er i stand til at føle og opfatte eller sanse smerte og lidelse," lød det fra ministeren i et folketingssvar fra starten af januar måned.
Ordet sansende
Men det politiske pres var stort for også at få betegnet dyr som sansende, og det har fået Mogens Jensen til at ændre formålsbestemmelsen.
Da der har været lidt forskellige opfattelser af, hvad ordet sansende dækker over, så har Miljø- og Fødevareministeriet i sine bemærkninger til lovforslaget påpeget, at ordet ”sansende” tillægges en bredere betydning, end det at være i stand til at føle og opfatte eller sanse smerte og lidelse.
Ved denne bredere betydning dækkes også situationer, hvor dyr for eksempel refleksmæssigt reagerer på sanseindtryk så som lys, lyd, tryk, temperatur, fysiske og kemiske påvirkninger.
"Den foreslåede præcisering af bestemmelsen ændrer ikke på, at loven omfatter alle dyr, uanset om de måtte være i stand til at opfatte eller sanse smerte og lidelse eller ej," skriver Mogens Jensen i et senere folketingssvar fra januar måned.
Dermed mener ministeriet også, at dyr som dræbersnegle, orme og insekter omfattes af loven.
Enhedslisten glæder sig over den endelige version.
Jeg er glad for at det lykkedes @Enhedslisten at få vedtaget forbedringer at dyrevelfærdsloven. At dyr er levende og sansende væsener, skal der fremover tages hensyn til i bekendtgørelser for husdyr. Tak for samarbejdet med partier, @DyrBeskyt og @MogensJensenS . #dkpol #dkgreen https://t.co/hPI6vfV3g5
— Søren Egge Rasmussen (@SorenEggeRasmus) February 6, 2020
Fra værn til velfærd
Med den nye lov kommer også et navneskifte. Den mere end 100 år gamle dyreværnslov skifter navn til dyrevelfærdslov, og det forpligter, påpeger Dyrenes Beskyttelse, der mener, at Danmark med den nye lov bliver et foregangsland.
"I navnet ligger nu en erkendelse af, at vi som samfund ikke kun skal værne om dyrene og beskytte dem mod overgreb og lidelse. Dyr har naturlige behov og en adfærd, som skal tilgodeses for at man kalde tale om reel velfærd for dyrene. Det er jeg glad for, at man fra politisk side også erkender. Det er med til at sætte retningen for at bringe lovgivningen i trit med resten af samfundet," siger Britta Riis i pressemeddelelsen.