Vegetarer: Retten til at kunne vælge grøn mad er en borgerrettighed
DEBAT: Der er en markant forandring i gang i Danmark. I en ny undersøgelse svarer 44 procent af danskerne, at offentlige køkkener altid bør tilbyde et vegetarisk måltid helt uden animalske fødevarer, skriver Rune-Christoffer Dragsdahl.
![Ifølge Rune-Christoffer Dragsdahl er det rette spørgsmål at stille ikke: Kan det virkelig passe, at danskerne ønsker mindre kød? Nej, spørgsmålet er: Hvorfor gør vi ikke mere for at gøre det lettere for borgerne at træffe vegetariske valg?](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/161229/12538.jpg)
![Kristian Tolbøll](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4915-kristian-tolboell-2-48.jpg)
Kristian Tolbøll
RedaktionsassistentAf Rune-Christoffer Dragsdahl
Generalsekretær, Dansk Vegetarisk Forening
Der er en markant forandring i gang i Danmark. Tal fra Coop Analyse viser, at 8,2 procent af danskerne lever vegetarisk mindst halvdelen af ugens dage – blandt unge mellem 15 og 34 år er det 12 procent.
Samtidig ønsker hele 43 procent af danskerne at spise mindre kød. Vi oplever jævnligt, at tallene kommer bag på folk: Kan det nu virkelig passe? Det er en pudsig reaktion. For hvorfor i alverden skulle danskerne ikke ønske at spise mindre kød?
Alvorligt klima- og miljøproblem
Vi lever trods alt i en tid, hvor der løbende i medierne præsenteres solid videnskabelig evidens for, at danskernes store kødforbrug er et alvorligt klima- og miljøproblem. Hvor selv tabloidaviserne kører forsider om, at kødforbruget øger risikoen for eksempelvis hjerte-kar-sygdomme og kræft og derved også tynger vores sundhedssystem og samfundsøkonomi. Og hvor vi jævnligt hører om forfærdelige forhold for landbrugsdyrene.
Send dit indlæg til [email protected]
Så spørgsmålet er ikke: Kan det virkelig passe, at danskerne ønsker mindre kød? Nej, spørgsmålet er: Hvorfor gør vi ikke mere for at gøre det lettere for borgerne at træffe vegetariske valg?
Erhvervslivet er godt på vej: Producenterne og supermarkederne konkurrerer om at positionere sig på det hastigt voksende vegetariske/veganske marked.
Vi oplever, at flere partier på Christiansborg henviser til selvstyret i kommunerne eller institutionernes forældrebestyrelser. Men det er ansvarsforflygtigelse.
Rune-Christoffer Dragsdahl
Generalsekretær, Dansk Vegetarisk Forening
Men i de offentlige køkkener er der lang vej igen. Vi modtager stribevis af henvendelser fra ældre, syge og småbørnsfamilier, som i dag oplever, at de enten ikke kan få et måltid, eller at det, de får tilbudt, ikke er ernæringsmæssigt forsvarligt – for eksempel ældre som får råkost eller udkogte grøntsager.
En historie fra det virkelige liv
En midaldrende veganer var for nylig indlagt på et dansk sygehus i tre uger med en alvorlig tarmsygdom. De formåede ikke at servere ét eneste lødigt vegansk måltid. Sygehusdirektøren har efterfølgende beklaget forløbet og lovet at stramme op. Men det kan ikke blive ved på den måde. Der må strukturelle tiltag til.
I vores nabolande, som eksempelvis Sverige, Tyskland og Storbritannien, er det helt almindeligt, at man tilbyder vegetarer og veganere et ordentligt måltid. Det er dybt pinligt, at titusindvis af borgere skal være i klemme, fordi Danmark ikke er i stand til at udvise det samme hensyn.
Tænk for eksempel på ældre vegetarer, som har bidraget til samfundet og betalt skat hele deres liv. Deres kostvalg vil ofte være en af de ting, der betyder allermest for dem. Og alligevel respekterer man dem ikke. Det er da en skandale.
Politisk ansvarsforflygtigelse
Vi oplever, at flere partier på Christiansborg henviser til selvstyret i kommunerne eller institutionernes forældrebestyrelser. Men det er ansvarsforflygtigelse. For retten til at kunne vælge grøn mad handler dels om principielle borgerrettigheder for vegetarer og veganere og dels om at give alle borgere, uanset hvilken kommune de bor i, muligheden for at vælge et måltid, som er godt for både miljø, folkesundhed, samfundsøkonomi og dyrevelfærd.
Hvis man frygter, at der efterhånden er for mange forskellige hensyn, som skal tages af de dygtige medarbejdere ude i køkkenerne, så kan man overveje at samle flere af de alternative måltider under ét tilbud. For eksempel har mælkeallergikere, vegetarer, veganere, muslimer, jøder, buddhister og hinduer det til fælles, at de undgår visse animalske fødevarer. Et plantebaseret basismåltid kan spises af dem alle – eventuelt med et aktivt tilvalg af animalske fødevarer for dem, der ønsker det.
Ifølge en repræsentativ landsdækkende måling fra Coop Analyse med 1.010 adspurgte borgere er 44 procent af danskerne enige i, at der altid bør tilbydes et rent plantebaseret måltid i de offentlige køkkener som en valgmulighed. Kun 26 procent er uenige.
Det eneste, der mangler, er, at et politisk flertal viser viljen til at finde en løsning.
.....
Rune-Christoffer Dragsdahl er uddannet kandidat i antropologi fra Københavns Universitet i 2012. Han er ph.d.-stipendiat ved Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier på Københavns Universitet. Han er generalsekretær for Dansk Vegetarisk Forening. Dansk Vegetarisk Forening har eksisteret siden 1896 og arbejder for at udbrede vegetarisk levevis af hensyn til både dyr, mennesker og miljø.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/13469/rune-christoffer-dragsdahl.jpg)