Fem ting, du skal vide om de europæiske stormagters fremtidsrapport
Ny østudvidelse med Ukraine, Moldova og en række balkanlande kræver grundig reform af EU’s beslutningsgange, pengetank og finansiering, skriver en ekspertgruppe nedsat af regeringerne i Tyskland og Frankrig.
![Hvis så stort og fattigt et land som Ukraine kommer med i Unionen, skal EU kunne fungere på nye måder.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/273607/114997.jpg)
![Thomas Lauritzen](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5018-thomas-lauritzen-2-48.jpg)
Thomas Lauritzen
Europa-analytikerBRUXELLES: Efter mange års dødvande har Ruslands invasion nu sparket så meget gang i EU’s vokseværk igen, at Unionen bør være klar til en ny stor udvidelse mod øst i 2030. Sådan sagde den europæiske rådsformand, Charles Michel, for nylig.
Nu får hans forudsigelse solid opbakning fra en europæisk vismandsrapport bestilt af regeringerne i de to vigtigste hovedstæder, Berlin og Paris. Rapporten er startskuddet til en ny fremtidsdebat for det europæiske samarbejde.
- I alt 10 lande banker lige nu på Den Europæiske Unions dør med meget forskellige chancer for at komme ind.
- Sidste år åbnede de to balkanlande Albanien og Nordmakedonien forhandlinger om optagelse.
- De sluttede sig dermed til Serbien og Montenegro, som har ligget i forhandling et årti. Og Tyrkiet, hvis 18 år gamle forhandlinger har siddet fast længe.
- Bosnien-Hercegovina blev gjort til kandidatland sidste år, og det samme gjorde både Ukraine og Moldova.
- Kosovo og Georgien har foreløbig kun status som ”potentielle kandidater”.