Forsker: Flere tænketanke er ikke nødvendigvis godt for demokratiet
Antallet af tænketanke er vokset gennem årtier og deres indflydelse på samfundsdebatten og politiske beslutninger skal indgå i den nye Magtudredning. For de ofte fondsfinansierede tænketankes påvirkning af den offentlig debat er ikke nødvendigvis kun positiv, lyder det fra forsker.
![Samspillet mellem tænketanke og politik er taget til og tænketankenes indflydelse på de politiske beslutningsprocesser skal nu være del af Magtudredningen. ](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/283218/126917.jpg)
![Mikala Satiya Rørbech](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5497-mikala-satiya-roerbech-2-48.jpg)
Mikala Satiya Rørbech
Redaktør![Katharina Lindharth Møbjerg Madsen](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5561-katharina-lindharth-moebjerg-madsen-2-48.jpg)
Katharina Lindharth Møbjerg Madsen
ResearcherAntallet af tænketanke i Danmark er vokset markant over de sidste årtier, og man taler mere og mere om den skjulte indflydelse, tænketankene har.
Derfor er der grund til at se nærmere på den politiske effekt, tænketankene har på samfundet.
Det mener Jesper Dahl Kelstrup, lektor på RUC og del af forskerholdet bag den del af Magtudredningen, som handler om aktører uden for det formelle politiske system.