Høgni Hoydal: Det skal være slut med at træffe beslutninger hen over hovedet på det færøske folk
Færøerne er alt for ofte blevet overhørt i forsvars- og sikkerhedspolitiske anliggender. Fremover bør alle planer og beslutninger vedrørende Færøerne behandles og besluttes af de færøske myndigheder, skriver Høgni Hoydal.
![Det er for os helt afgørende, at Færøerne selv deltager i alle de relevante processer og samarbejder om sikkerheds- og forsvarspolitik, skriver Høgni Hoydal.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/284475/128735.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/65/hoegni-hoydal.jpg)
Høgni Hoydal
Landsstyremedlem for udenrigspolitik, industri og handel, vicelagmand, Færøernes Landsstyre, partiformand (Tjóðveldi), fhv. MFVi står i en geopolitisk realitet med krig i Europa efter Ruslands aggression og angreb på det ukrainske folk.
Vi lever i en verden med ulighed, krig, aggressioner og grusomheder mod civilbefolkninger – i Palæstina, Israel, Mellemøsten og store dele af verden.
Vi er del af en verdensorden, der stadig bygger på våbenmagt, dominans og undertrykkelse og den ødelæggende koloniale og imperialistiske idé om at skabe andre folk og kulturer i sit eget billede.
Vi ser et internationalt samfund, hvor international lov og regler, multilaterale og bilaterale aftaler og grundlæggende folkeret og menneskerettigheder til stadighed undergraves.
Vi i Norden, Nordatlanten og Arktis har siden Anden Verdenskrig været privilegeret, når det gælder fred, sikkerhed og stabilitet. Mine bedsteforældre og forældre gennemlevede Anden Verdenskrigs grusomheder. Færøerne lå midt i krigens mange nordatlantiske slag og angreb på havet, under havet og i luften.
Vi skal tage ansvar og ikke være passive tilskuere til verdens gang og beslutninger. Også når det gælder forsvars- og sikkerhedspolitik.
Høgni Hoydal
Landsstyremedlem for udenrigspolitik, industri og handel
Vi mistede 220 mennesker af krigshandlingerne – først og fremmest søfolk, som sejlede fisk til Storbritannien. Det svarer til cirka en procent af den daværende færøske befolkning.
Under Den Kolde Krig blev vi reduceret til tilskuere på det militære og sikkerhedspolitiske felt, hvor Danmark traf beslutninger hen over hovedet på det færøske folk og uden om det folkevalgte færøske parlament om militære installationer, aktiviteter og strategier i Færøerne og Nordatlanten.
Det skal aldrig ske igen. Intet om os, udenom os. Det er den eneste demokratiske vej.
Vi tager ansvar
Selvsagt er det de folk og nationer, der lever og bor i Nordatlanten og Arktis, som skal træffe beslutningerne om, hvad der skal ske i vores område – og tage eget ansvar for verdens udfordringer, aftaler og uhyrligheder.
Vi skal tage ansvar og ikke være passive tilskuere til verdens gang og beslutninger. Også når det gælder forsvars- og sikkerhedspolitik.
Dette er nu blevet forankret i det færøske demokrati. Det færøske parlament, Lagtinget, vedtog i maj i år enstemmigt et resolutionsforslag om en ny færøsk national og international sikkerhedspolitik.
De erklærede mål: Lavspænding, fred, stabilitet, demokrati og respekt for menneskerettigheder.
Disse mål skal opnås gennem international lov og regler, traktater, multilaterale og bilaterale aftaler og internationale samarbejds- og forvaltningsorganer.
Det er ikke bare snak og erklæringer.
I Nordatlanten og Arktis har vi formået dette igennem de seneste 50 år, når det gælder ressourceforvaltning, fiskeri, miljøregler, grænsestridigheder på havet, transport og sikkerhed til søs, katastrofeberedskab, klimaforskning, kommunikation og konfliktløsning.
På trods af at vi endnu ikke har fuld selvstændighed og fuld egen adgang til det internationale samarbejde, har Færøerne arbejdet aktivt i alle aftaler, fora og organisationer for at opnå disse mål og visioner.
Færøerne deler de samme grundlæggende sikkerhedsinteresser som de øvrige Nato-lande.
Høgni Hoydal
Landsstyremedlem for udenrigspolitik, industri og handel
Den færøske sikkerhedspolitik omfatter et bredt spektrum af dimensioner, herunder forsvar, retshåndhævelse, modstandsdygtighed, beredskab, overvågning og diplomatisk engagement. Samarbejde om sikkerhedspolitiske anliggender og færøsk deltagelse i forsvarspolitiske samarbejder skal foregå på civil basis.
Færøerne og Færøernes territoriale farvande er atomvåbenfri zone, og Færøerne støtter nedrustning og ikke-udbredelse af masseødelæggelsesvåben. Luftfartskontrol, søfartskontrol og håndhævelse af suverænitetsrettigheder omkring Færøerne skal udøves i samarbejde mellem færøske myndigheder og relevante samarbejdspartnere.
Et strategisk knudepunkt
Færøerne ligger centralt i det område, som dækkes af Natos stiftende traktat, Washington-traktaten, og som Nato-medlemslandene forpligter sig til at forsvare. Færøerne deler de samme grundlæggende sikkerhedsinteresser som de øvrige Nato-lande.
Da Danmark ratificerede Washington-traktaten, blev territoriale forbehold ikke taget for Færøerne. Vi blev dermed en del af Natos område uden nogen demokratisk beslutning eller proces i Færøerne.
Det er veldokumenteret, at Færøernes strategiske betydning for Nato under Den Kolde Krig var central – ikke mindst som del af Early-Warning-systemet og med andre kommunikations- og overvågningssystemer for militær aktivitet.
Det demokratiske underskud i forsvars- og sikkerhedspolitikken skabte selvsagt store politiske konflikter i Færøerne og mellem færøske og danske myndigheder.
Verden ser mod nord
Det høje nord får i disse år stadig større betydning for Nato. En af årsagerne er Ruslands opbygning af forsvarskapaciteter langs den russiske nordkyst.
En anden årsag er klimaforandringerne, som åbner nye sejlruter, som medfører strategiske konsekvenser. En tredje årsag er krigen i Ukraine, som har øget den strategiske betydning af Ruslands nordflåde markant.
Færøerne vil selv bidrage til Natos strategiske virke, blandt andet når det gælder forøget overvågning på havet, under havoverfladen og i luftrummet.
Høgni Hoydal
Landsstyremedlem for udenrigspolitik, industri og handel
Desuden har naturressourcerne i Nordatlanten og Arktis fået større interesse blandt stormagter og verdens lande.
Vi ligger strategisk centralt i forhold til transportruter og mulige militære konflikter, og vi befinder os midt i det såkaldte GIUK-gap, Grønland, Island og Storbritannien, som har stor betydning for både overvågning og forsvar.
Det er for os helt afgørende, at Færøerne selv deltager i alle de relevante processer og samarbejder om sikkerheds- og forsvarspolitik.
Færøerne vil selv bidrage til Natos strategiske virke, blandt andet når det gælder forøget overvågning på havet, under havoverfladen og i luftrummet. Inden for det kommende år overtager Færøerne det civile luftfartsområde, og landsstyret samarbejder med den danske regering om opsætning af en ny luftovervågningsradar i Færøerne.
Nato i færøsk farvand
De seneste år har der været øget militær tilstedeværelse og aktivitet i færøsk farvand. Et voksende antal flådefartøjer fra Nato-lande, herunder ubåde, har besøgt færøske havne, og luftfartøjer har foretaget indflyvningtests.
Desuden har der været regelmæssige Nato-flådeøvelser i færøske farvande. Den færøske regering prioriterer at deltage i disse øvelser med egne civile instanser og myndigheder: Den færøske kystvagt, redningstjenesten og den veludbyggede helikoptertjeneste.
Derudover udbygger Færøerne sit eget cyberberedskab mod hybride trusler i tæt samarbejde med nabolandene og i direkte samarbejde med international ekspertise.
Som nation og international traktatpart på flere områder er Færøerne en del af verdenssamfundet med egne forpligtelser, rettigheder og interesser.
Den færøske sikkerhedspolitik fastslår, at det skal også skal gælde på det sikkerhedspolitiske område: Alle planer og beslutninger om aktiviteter i Færøerne og i vores område, hvad enten det drejer sig om hav, land eller luftrum, skal behandles og besluttes af og med de færøske myndigheder, der står til ansvar over for Færøernes folkevalgte forsamling Lagtinget og dermed Færøernes folk.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/65/hoegni-hoydal.jpg)