Arkitektforeningen: Nedrivning af DMI-bygninger er skidt for både klima og kulturarv
Den herskende riv ned og byg nyt-kultur belaster op til 55 procent mere end en renoveringsproces, viser nye undersøgelser. Derudover ryger en del bevaringsværdige bygninger med i faldet, hvilket træder på kulturarven, skriver Lars Autrup, direktør i Arkitektforeningen.
![Der er noget galt, når en ældre og arkitektonisk robust bygning skal nedrives og erstattes af et nybyggeri, skriver Lars Autrup, direktør i Arkitektforeningen.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/205576/78666.jpg)
![Lars Autrup](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/14288/lars-autrup.jpg)
Lars Autrup
Arkitekt, MAA, direktør, Akademisk ArkitektforeningDer er noget galt, når en ældre og arkitektonisk robust bygning skal nedrives og erstattes af et nybyggeri.
Og der er ligefrem et strejf af ironi over det, hvis Danmarks Meteorologiske Instituts (DMI) gamle bygninger på Lyngbyvej skal nedrives. For undersøgelser viser, at det kan være op til 55 procent mere CO2-belastende at rive ned og bygge nyt end at renovere.
Det bør Københavns Kommune have for øje, når de skal forholde sig til byggeriets skæbne.
At DMI, som forsker i klimaet, ønsker sig nye lokaler kan der være mange gode grunde til. Men Københavns Kommune har en vision om at blive klimaneutral i 2025, og derfor er det en dårlig idé, hvis der gives tilladelse til at rive en solid og bevaringsværdig bygning ned og opføre en ny på samme sted.
Det vil sætte sig som et negativt spor i kommunens samlede klimaregnskab og være skidt for kulturarven.
Renovering betaler sig altid for klimaet
Lad os dvæle lidt ved klimaregnskabet først.
I efteråret offentliggjorde Rambøll en undersøgelse med beregninger af klimabelastningen ved renovering af en bygning i sammenligning med nedrivning og opførelse af en ny bygning.
Hvad vil være det mest CO2-venlige og det mest økonomiske? Konklusionerne var, at det ud fra en klima- og totaløkonomisk vinkel altid vil kunne betale sig at renovere en bygning.
Faktisk kommer rapporten frem til, at de negative klima- og miljømæssige effekter af at rive ned og bygge et nyt erstatningsbyggeri af samme størrelse er 45 til 55 procent større i CO2-regnskabet, end hvis der i stedet gennemføres en markant renovering af bygningen.
Ud fra en klimaperspektiv taler tallene for sig selv i forhold til DMI-bygningernes skæbne.
Kulturarven ryger med i faldet
Ikke nok med, at nedrivningen vil have negative konsekvenser for det samlede klima-regnskab.
Det har også konsekvenser for vores kulturarv. DMI's bygninger på Lyngbyvej er et tidstypisk eksempel på den funktionelle tradition, som vi blandt andet kender fra mange rådhuse, skolebyggerier, og som Danmark er kendt for i hele verden.
Det helstøbte anlæg beskrives i det offentlige register over bygningers bevaringsværdi (SAVE-registret) som velholdt.
Bygningen har en SAVE-værdi på 4, som omhandler bygninger, der i kraft af deres arkitektur, kulturhistorie og håndværksmæssige udførelse er fremtrædende eksempler inden for deres slags - og derfor i de fleste kommuner anerkendes som bevaringsværdige.
Stort transformationspotentiale
Den nedrivningstruede bygning er et solidt arkitektonisk værk, der er opført i solide, røde teglsten og i god dansk byggetradition.
I dag fremstår den måske ikke så moderne, men set ud fra et arkitektonisk perspektiv har den masser af transformationspotentiale.
En renovering af DMI's gamle bygninger giver tydeligvis også bedst mening i klimamæssig forstand og sikrer samtidigt, at vores kulturarv bevares for eftertiden.
Heldigvis har teknik- og miljøborgmester Ninna Hedeager Olsen (EL) allerede meldt ud, at hun mener, at bygningerne bør bevares, hvilket vi så må forvente bliver afspejlet i det kommende forslag til en lokalplan for området.
Med den nyeste viden om, hvor meget mere nedrivning og opførsel af et nyt byggeri fremfor en renovering af de eksisterende bygninger kan betyde for klimaregnskabet, må vi håbe, at det er et forslag, der møder opbakning i resten af borgerrepræsentationen.