Martin Lidegaard: Mit politiske projekt bestod "prøven" ved EU-valget
Det hårde sats på at være et parti for især unge vælgere blev blåstemplet af danskerne ved EU-valget i juni, mener Radikale Venstres politiske leder, Martin Lidegaard. Det næste mål er at vokse og komme i regering efter valget, fortalte han på partiets sommergruppemøde.
![Martin Lidegaard fastholder, at han gjorde det rigtige, da han i december 2022 besluttede, at Radikale Venstre ikke skulle være med i den nuværende midterregering.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/284057/127888.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5092-malte-bruhn-2-48.jpg)
Malte Bruhn
JournalistMartin Lidegaard overtog et parti i dyb krise, da han blev valgt som politisk leder for Radikale Venstre efter valgnederlaget i 2022.
Derfor er han stolt over, at partiet med den såkaldte "generationskontrakt" nu omsider har fundet et tydeligt politisk projekt, der – ifølge ham selv – kan mobilisere vælgere og bringe partiet i regering efter næste folketingsvalg.
Det fortalte den radikale leder, da han mandag eftermiddag mødte pressen i forbindelse med partiets sommergruppemøde på Egelund Slot ved Fredensborg.
Mit eneste ultimative krav er, at jeg ikke er ultimativ
Martin Lidegaard
Politisk leder i Radikale Venstre
"Det er ingen hemmelighed, at jeg overtog et parti, hvor der var brug for at restaurere, ombygge og rydde op efter nogle rigtig svære år. Det tager noget tid. Men jeg synes faktisk, at vi nu har et politisk projekt, som alle danskere vil kunne genkende inden næste folketingsvalg, hvis man vækker dem om natten," sagde Martin Lidegaard.
Han håber, at det nye projekt, der kort fortalt handler om at investere i fremtiden og de næste generationer, kan få Radikale Venstre tilbage i magtens inderste cirkler efter næste folketingsvalg:
"Jeg håber, at projektet kan give os flere og mere afgørende mandater og få os i regering efter valget," sagde han.
Han vil dog ikke sætte navn på, hvem han vil pege på som statsminister.
"Det er politikken, der kommer til at afgøre, hvilken statsminister, vi kommer til at pege på," sagde Martin Lidegaard.
Ny appetit
Den nye, radikale "generationskontrakt" blev ifølge Martin Lidegaard endegyldigt blåstemplet af vælgerne i forbindelse med EU–valget i juni.
Her fik Radikale 7,1 procent af stemmerne. Det var nok til at sikre et mandat til den 29–årige spidskandidat Sigrid Friis.
"Vi var spået til slet ikke at få nogle mandater. For mig var det en succes, at vi fik afprøvet vores nye politiske projekt. Det havde et publikum, og det stod sin prøve hos vælgerne," sagde Lidegaard og tilføjede:
"Det gav mig appetit, ligesom det samlede vores parti omkring projektet".
"Generationskontrakten" går ud på at lave politik, der især er til gavn for klimaet, børnene og de unge. Martin Lidegaard mener nemlig, at de ældre vælgergrupper for længe er blevet favoriseret af de store partier på Christiansborg.
"Vi opfatter dansk politik sådan, at de ældre og voksne vælgergrupper har fyldt rigtig meget i prioriteterne for de store partier. Nu siger vi, at vi bliver nødt til at tænke vores unge og børns fremtid ind i det. Ikke for at lave en kunstig modsætning. Men fordi der har været en kunstig modsætning," lød det fra Lidegaard.
Vil udfase Arne-pension
Det er med udgangspunkt i netop den analyse, at Radikale Venstre har lavet en ny, økonomisk 2030–plan, der især har fokus på børn, unge, uddannelser, klima, natur og miljø.
Partiet vil blandt andet investere 15 milliarder kroner i bedre daginstitutioner, folkeskoler og fritidshjem.
På samme måde vil Radikale bruge flere penge på "alle uddannelser," herunder erhvervsskoler, professionshøjskoler, gymnasier og universiteter.
Jeg håber, at projektet kan give os flere og mere afgørende mandater og få os i regering efter valget
Martin Lidegaard
Politisk leder i Radikale Venstre
9,5 milliarder kroner skal gå til en "fuld grøn omstilling" af det danske samfund.
Radikales 2030–plan, der hedder "En ny generationskontrakt", er blandt andet finansieret gennem et forslag om at udfase efterlønnen og Arne–pensionen.
"Vi vil skabe et Danmark, hvor vi alle sammen kan kigge vores unger i øjnene og sige, at vi gjorde, hvad vi kunne for at sikre dem en bedre verden," sagde næstforperson Samira Nawa, der også var med på pressemødet.
Ingen ultimative krav
Selvom Radikale i efteråret 2022 væltede den daværende S–regering og gik til valg på en regering hen over den politisk midte, endte Martin Lidegaard med at stå udenfor, da Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne gik i regering efter valget.
Tidligere på måneden valgte folketingsmedlemmet Christian Friis Bach at skifte til Venstre og reducere folketingsgruppen til seks mandater. Det skete blandt andet i frustration over Martin Lidegaards beslutning om at stå udenfor SVM-regeringen.
Trods den dårlige optakt til sommergruppemødet, fastholdt Martin Lidegaard, at han gjorde det rigtige.
"Midten skal bruges til at lave politik, der peger frem og sikrer Danmarks fremtid. Det gør den her regering blandt andet, når det kommer til økonomisk ansvarlighed. Men den gør det ikke på den grønne omstilling, uddannelse og børneområdet," lød det fra Lidegaard, der dog går målrettet efter at indgå aftaler med SVM–regeringen i den kommende politiske sæson.
"Vi er et parti, der ligger på midten af dansk politik. Og jeg forventer, at vi skal ind i mange af de store aftaler, der skal laves her i efteråret, med vores fingeraftryk," lød det fra den radikale leder.
Han tilføjede, at Radikale går til alle forhandlinger uden røde linjer.
"Jeg har sagt det før, og det vil jeg gerne sige igen: Mit eneste ultimative krav er, at jeg ikke er ultimativ".
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/107/martin-lidegaard.jpg)
Martin Lidegaard
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/7902/samira-nawa.jpg)