Finanslov betød færre penge til offentlig velfærd end forventet
ØKONOMI: Aftalen om næste års finanslov betød færre penge til offentligt forbrug, end regeringens oprindelige finanslovsforslag lagde op til. Det fremgår af regeringens nyeste økonomiske redegørelse.
![Økonomi- og inderigsminister Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA) forventer en lav vækst i det offentlige forbrug på henholdsvi 0,5 og 0,4 procent i 2019 og 2020.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/177868/50468.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4738-kim-rosenkilde-2-48.jpg)
Kim Rosenkilde
RedaktørDen kollektive velfærd endte med en mindre bid af den samlede økonomiske kage, end der var udsigt til, da regeringen i august fremlagde sit forslag til næste års finanslov.
I alt er der, efter at finanslovaftalen er indgået, nu udsigt til, at det offentlige forbrug bliver 1 milliard og 250 millioner kroner mindre i 2019 end forventet i august. Det fremgår af regeringens økonomiske redegørelse for december, som blev præsenteret mandag.
Hovedårsagen til det lavere forbrug er, at regeringen og Dansk Folkeparti har valgt at bruge hovedparten af finanslovens forhandlingsreserve til forskellige tiltag, der styrker den enkeltes ældres pengepung frem for den kollektive velfærd.