Konservative om klimatilpasningsplan: Vi skal have anskaffet os en redningskrans, før vandet kommer
Vi kan se frem til voldsommere vejr de kommende år. Og i stedet for at sidde på vores hænder og afvente, om forskernes triste profetier går i opfyldelse, bør vi handle på klimatilpasningen nu, skriver Katarina Ammitzbøll og Mona Juul (K).
![Sneen i vintermånederne vil blive erstattet af regn, og vind og vejr bliver endnu voldsommere i fremtiden, fastslår en rapport fra FN's klimapanel.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/255909/93728.jpg)
![Katarina Ammitzbøll](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/8636/katarina-ammitzboell.jpg)
Katarina Ammitzbøll
Fhv. MF (K), fhv. FN diplomat![Mona Juul](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/15283/mona-juul.jpg)
Mona Juul
Politisk leder, Konservative, MF (K)Blæst, storm og regn er ingen ny opfindelse. Det har eksisteret i flere tusinde år – nogen år mere end andre, men hyppigheden er nu oftere og oftere, ligesom det også bliver vildere, når det kommer. Stormen Malik var den seneste påmindelse om behovet for at prioritere klimatilpasning.
Hvordan skal en national klimatilpasningsplan se ud?
Det er over et år siden, at miljøminister Lea Wermelin (S) satte gang i arbejdet om at få en national klimatilpasningsplan, der skal sørge for, at vi kan undgå oversvømmelser og andre problemer, der opstår som følge af stigende grundvand og ekstreme nedbørsmængder.
"Vi står over for en fremtid med højere vandstande, voldsommere storme og mere regn. Derfor skal vi sikre en klimatilpasning, som er klog, langsigtet og som hænger sammen. Hvor vi ser på udfordringerne som en helhed – fra kilde til kyst – og ser på, hvordan risikoen udvikler sig over tid", lød det fra miljøministeren i november 2020.
Planen blev sat til at skulle forhandles i begyndelsen af 2022, men der er ikke sket noget, siden et tværministrielt analysearbejde og fire konkrete pilotprojekter blev søsat i slutningen af 2020.
Og efter at stormen Malik gav skader og skabte problemer med høje vandstande flere steder i landet, er flere politikere og aktører nu utålmodige efter at få sat den lovede klimatilpasningsplan på forhandlingsbordet.
Derfor sætter vi i en kommende temadebat på Altinget Miljø fokus på, hvad en kommende klimatilpasningsplan skal indeholde. Derfor spørger vi politikere, aktører og forskere:
- Hvad skal en klimatilpasningsplan indeholde?
- Hvad bør prioriteres højest i en kommende klimatilpasningsplan?
- Er der særlige områder, man bør gøre ekstra meget for at beskytte?
Om temadebatter:
Altingets temadebatter deltager en række aktører, som skriver debatindlæg om aktuelle emner.
Alle indlæg er alene udtryk for skribenternes holdning, og indlæg i Altinget skal overholde de presseetiske regler.
Debatindlæg kan sendes til [email protected].
Voldsommere vejr i vente
For der er behov for en national klimatilpasningsplan. Det skyldes ikke bare, at det har rusket ude foran vinduerne, og at Europa oplevede voldsomme ødelæggelser i 2021, men også at vejrudsigten for fremtiden lover endnu voldsommere vejr. Det er vi nødt til at forberede os på. Udsigten er dyster – faktisk meget endda. Det blev understreget af FN’s klimapanel sidste år.
Ifølge panelet vil den globale opvarmning overstige to grader i løbet af det 21. århundrede, hvis ikke vi formår at reducere CO2-udledningen markant. Og selvom det skulle lykkes, vil vi oftere være vidne til ekstreme vandstandshændelser. En stormflod, der i dag statistisk forekommer hvert 100. år, vil kunne forventes hvert år i slutningen af dette århundrede.
Vi skal forvente, at klimaforandringerne vil sætte ind fra alle sider. Oversvømmelser kan ramme ved kyster, vandløb, og i byer såvel som i landområder. Derudover kan tørke give skovbrænde, afgrødetab og skader på vores bygninger.
Katarina Ammitzbøll og Mona Juul
Hhv. forsyningsordfører og miljøordfører, Konservative
Når temperaturen stiger generelt, så vil en mindre del af Danmarks nedbør om vinteren komme som sne og i stedet falde som regn. Vi kan ifølge rapporten forvente 14 procent mere regn om 80 år, som primært vil falde i december, januar og februar. Tørke, regnvejr og blæst vil forekomme oftere og voldsommere end i dag, vurderer rapporten.
Vi skal forvente, at klimaforandringerne vil sætte ind fra alle sider. Oversvømmelser kan ramme ved kyster, vandløb, og i byer såvel som i landområder. Derudover kan tørke give skovbrænde, afgrødetab og skader på vores bygninger.
En plan, der giver et helhedsbillede
Vi vil ikke sidde på hænderne og se, om forskernes profetier bliver til virkelighed. Vi skal handle nu. Vi er nødt til at forbedre forholdene for kommunerne og danskerne i forbindelse med klimatilpasningen – og ikke mindst hvordan vi forebygger og håndterer oversvømmelser.
Klimaforandringerne rammer ikke os alle lige slemt, men klimatilpasning er en opgave, som vi skal løse i fællesskab, og en national klimatilpasningsplan kan gøre det nemmere for borgere og kommuner at navigere i, hvordan vi sikrer Danmark mod voldsommere vind og vejr.
Vi skal finde ud af, hvordan vi bedst sammentænker indsatsen, når vandløb og kyster krydser kommunegrænser, og hvordan klimatilpasningen bedst reguleres sammen med vandmiljø og naturformål. Og så skal vi sikre, at projekterne rent faktisk bliver til noget.
Katarina Ammitzbøll og Mona Juul
Hhv. forsyningsordfører og miljøordfører, Konservative
Vi har allerede taget skridt i den rigtige retning. Da vi var i regering, prioriterede vi en tilskudspulje til kystbeskyttelse, som den siddende regering siden har opjusteret. I 2020 indgik vi bredt i Folketinget en aftale om spildevandsselskabers klimatilpasning, der giver dem bedre mulighed for at gennemføre klimatilpasningsprojekter.
Der er dog brug for mere. Vi tror, der er brug for en klimatilpasningsplan, der i højere grad giver et helhedsbillede af klimatilpasningen i Danmark.
Vi skal finde ud af, hvordan vi bedst sammentænker indsatsen, når vandløb og kyster for eksempel krydser kommunegrænser, og hvordan klimatilpasningen bedst reguleres sammen med vandmiljø og naturformål. Endelig skal vi sikre, at projekterne rent faktisk bliver til noget.
Vi har viljen til at finde en løsning, der garderer os mod kommende udfordringer med vind og vejr. Det kan godt være, at vi alle måske føler, at vi klarer den med lidt vind i håret, når det blæser udenfor. Men ingen af os ønsker at stå i vand til knæene og med et tag, der er blæst af. Det kan vi ligeså godt prøve at sikre os mod.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/15283/mona-juul.jpg)
Mona Juul
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/8636/katarina-ammitzboell.jpg)