Røde Kors i opsang til regeringen: I forskelsbehandler foreningslivet
LOTTOMIDLER: Ministerierne skal ensrette praksis for, hvordan de uddeler penge fra danskernes spil, mener Røde Kors. Lige nu er sociale organisationer de store tabere, lyder det.
![Familienetværk fra Slagelse, hvor udsatte børn og forældre inviteres ind i et fællesskab for at nedbryde den negative sociale arv.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/158955/32929.jpg)
![Rasmus Dahl Løppenthin](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4847-rasmus-dahl-loeppenthin-2-48.jpg)
Rasmus Dahl Løppenthin
JournalistMinisterierne forskelsbehandler foreningslivet, når de fordeler overskuddet fra danskernes spil. Og den praksis burde man have gjort op med i forbindelse med aftalen om den nye udlodningslov, mener Røde Kors' generalsekretær Anders Ladekarl.
"Man burde se at få harmoniseret den måde, man administrerer de her midler på, så organisationerne har de samme rammer. Det burde regeringen gå i spidsen for. Der er ingen som helst begrundelse for de her forskelle," siger han.
Konkret går kritikken på, at der internt i ministerierne er vidt forskellige traditioner for, hvordan man håndterer deres andel af de såkaldte udlodningsmidler.
På kulturområdet får paraplyorganisationer som DIF og DGI en fast procentdel af midlerne, som de frit kan anvende til såkaldte "idrætsformål".
Det er en uskik med forskellig forvaltning af de her midler.
Anders Ladekarl
Generalsekretær, Røde Kors
I Socialministeriet har man modsat tradition for at føre langt mere kontrol med, hvordan foreningerne bruger lottomidlerne til sociale formål. Derfor skal de sociale organisationer gennem ressourcekrævende ansøgninger og detailrapportere deres budgetter på månedsbasis.
Drop detailstyring
Den nye udlodningslov blev vedtaget tidligere på året og havde høringsfrist lørdag. Anders Ladekarl havde gerne set, man havde benyttet lejligheden til at strømline foreningernes rammevilkår.
"Det er en uskik med forskellig forvaltning af de her midler, og det giver ingen mening, at det lige præcis er de sociale organisationer, som skal detailstyres. Hvorfor skal vi det, når ingen andre skal?," siger Røde Kors-generalen.
Skatteminister Karsten Lauritzen (V) sad for bordenden i forhandlingerne om udlodningsloven, og Altinget ville gerne have foreholdt ham Ladekarls kritik. Men han var ikke vendt tilbage med et svar ved redaktionens deadline.
Børne- og socialminister Mai Mercado (K) gjorde det dog i sidste uge klart, at heller ikke den kommende civilsamfundsstrategi vil medføre en omkalfatring af de sociale organisationernes rammevilkår.
"Som konservativ minister kommer jeg ikke til at rive alt op med rode. Jeg ser ikke for mig, at jeg kommer til at præsentere en strategi, der indebærer en totalomlægning af økonomien," lød det.
Den udmelding ærgrer Anders Ladekarl.
"Vi får ikke det maksimale ud af den frivillige, sociale indsats, fordi for mange ressourcer går på at lave nye ansøgninger og hele tiden skulle tænke på, hvor kommer de næste penge fra frem for at tænke på, hvordan man laver de bedst mulige programmer for de mennesker, vi er sat i verden for at hjælpe," siger han.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/3758/anders-ladekarl.jpg)
Anders Ladekarl
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/9189/robert-hinnerskov.jpg)