Projekt Udenfor: Herberg er ikke vejen til at få flere hjemløse indenfor
DEBAT: Herberger er ikke hjemløses sikkerhed, når alt andet glipper. Det virker til gengæld at gå udenom de midlertidige og ustabile tilbud og i stedet hjælpe de hjemløse direkte fra gaden til bolig, skriver Bo Heidi-Jochimsen.
![Gruppen af gadesovere er i kraftig i vækst, skriver Bo Heide-Jochimsen. (Foto: Linda Kastrup/Ritzau Scanpix)](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/199804/72584.jpg)
Af Bo Heide-Jochimsen
Daglig leder i projekt UDENFOR
Tænketanken Kraka præsenterer i en ny rapport et bud på, hvordan vi stopper hjemløshed i Danmark.
Med en cost-benefit-analyse sætter rapporten to tykke streger under det faktum, at det kan betale sig at implementere en nationalt koordineret Housing First-strategi.
Indsatsen kræver blandt andet en udvikling af boligmassen og en reducering i antal af herbergspladser, som det er set i Finland, hvor herberger i stort omfang er erstattet med boliger og beskyttede bofællesskaber.
Alle indlæg hos Altinget skal overholde de presseetiske regler.
Debatindlæg kan sendes til [email protected]
"Provokerende læsning" skriver Josefine Skiødt, Jonas Laursen og Per K. Larsen i et debatindlæg i Altinget 27. oktober.
De finder Krakas regnestykke blottet for menneskeligt udsyn, og at rapporten forherliger erfaringerne fra Finland: Herberger er hjemløses sikkerhed, når alt andet glipper, og de skal kun lukkes, når der ikke er brug for dem.
Kommunerne har intet økonomisk incitament til at skabe mere varige løsninger for mennesker i hjemløshed.
Bo Heide-Jochimsen
Daglig leder i projekt UDENFOR
Jeg ser lidt anderledes på det.
Et forældet og uhensigtsmæssigt system
Herberget er tiltænkt som en midlertidig boligløsning til borgere med sociale problemer, der akut står uden tag over hovedet - ikke et sted, hvor mennesker skal leve deres liv.
Men sådan ser virkeligheden ikke ud.
Ifølge de seneste opgørelser er den gennemsnitlige opholdstid på forsorgshjem og herberger stigende, og kun 37 procent af beboerne har en bostøtte eller lignende tilknyttet, mens kun 44 procent er skrevet op til egen bolig eller et botilbud.
Set i lyset af, at en boligløsning og social støtte er afgørende for at komme ud af hjemløshed, er denne statistik langt fra tilfredsstillende.
Men kommunerne har intet økonomisk incitament til at skabe mere varige løsninger for mennesker i hjemløshed.
Faktisk kan det bedre betale sig for dem at holde borgerne på herbergerne, da den danske stat refunderer 50 procent af udgifterne til opholdet. Ophold på egentlige botilbud, skal kommunerne selv finansiere.
Jeg foreslår, at refusionsmidlerne i stedet anvendes på at opføre flere billige boliger.
Antallet af gadesovere stiger
Fra mit perspektiv udgør herbergerne heller ikke en sikkerhed, når alt andet glipper.
Størstedelen af de hjemløse gadesovere, som vi arbejder med, kommer sjældent på herbergerne.
Selv når vinterens kulde sætter ind, vil de hellere krybe sammen i en sovepose på et stykke pap på gaden end befinde sig under de fysiske, sociale og institutionelle rammer, som de store herberger i Københavnsområdet tilbyder. De har ellers forsøgt mange gange.
Og gruppen af gadesovere er i kraftig i vækst.
Siden 2009 er antallet af gadesovere steget med 45 procent og tæller i dag 732 personer. Det er mennesker som kæmper med alvorlige psykiske, sociale og helbredsmæssige problemer og som lever en isoleret og uværdig tilværelse på gaden.
De er faldet igennem alle samfundets sikkerhedsnet.
Housing First-princippet virker
Det kan faktisk godt lade sig gøre at hjælpe gadesoverne til en anden og bedre tilværelse.
I projekt UDENFOR har vi gode erfaringer med efter en opsøgende og relationsskabende indsats, at indkvartere hjemløse gadesovere på hotel, få dem i egen bolig eller lade dem flytte i huse, som de selv har været med til at bygge.
Og konklusionen er altid den samme: det virker at gå udenom de midlertidige, ustabile tilbud, såsom herberger, og i stedet hjælpe de hjemløse direkte fra gaden til bolig.
Det væsentlige er, at overgangen til en bolig ledsages af en massiv og fleksibel social indsats, som tager udgangspunkt i den enkeltes egne ønsker og behov.
Ét støtteforløb vil ikke altid være nok, når et menneske, som har levet udenfor i lang tid, skal i bolig. Nogle gange vil det kræve flere forsøg i forskellige boliger. Det skal en dansk Housing First-strategi afspejle.
Indtil videre glædes jeg over det momentum, som Housing First har fået i Danmark. Hvis vi skal vende den negative udvikling på hjemløseområdet, kræver det en national strategi, der meget vel indebærer en omfattende reform af hele den danske hjemløseindsats. Finland er en inspirationskilde, men Danmark skal finde sin egen vej.
I projekt UDENFOR er vi klar til at bidrage til denne proces.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/17981/bo-heide-jochimsen.jpg)