Selveje Danmark: En ny regering skal først gøre op med kommuners dobbeltrolle i velfærdsindsatser
En ny regering må tænke langsigtet og strategisk på velfærdsområdet. Det er brug for et opgør med skæve økonomiske incitamenter i kommunerne og muren mellem det offentlige og ikke-offentlige skal rives ned, skriver Kåre Skarsholm.
![Når borgere med handicap visiteres uden for kommunen betyder det store økonomiske tab for den enkelte kommune, skriver Kåre Skarsholm. ](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/261396/100380.jpg)
![Kåre Skarsholm](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/18005/kaare-skarsholm.jpg)
Kåre Skarsholm
landsleder, TubaVelfærden er under pres - og det bliver kun værre. En aldrende befolkning kombineret med flere med særlige behov betyder, at vi skal have mest mulig velfærd ud af hver en skattekrone.
Samtidig står det klart, at vi ikke bare kan gøre, som vi plejer. Derfor må en ny regering gå anderledes til værks.
Ryd op i de skæve økonomiske incitamenter
Først og fremmest skal kompasset udskiftes, så det fremover fokuserer på velfærd, der virker. Det lyder måske banalt, men det er det faktisk ikke. I dag har vi et system, som i alt for høj grad er styret af økonomiske og styringsmæssige interesser frem for borgernes udbytte.
På Altinget Social udnytter vi tiden og debatspalterne til at se fremad og diskutere, hvad der bør være de vigtigste emner og tiltag, som en ny regering bør kaste sig over i næste regeringsperiode.
Om temadebatter
I Altingets temadebatter deltager en række aktører, som skriver debatindlæg om aktuelle emner. Alle indlæg er alene udtryk for skribenternes holdning, og indlæg i Altinget skal overholde de presseetiske regler.
Vil du bidrage til debatten? Skriv til [email protected] for at høre om mulighederne.
Lad mig komme med et lavpraktisk eksempel. I dag mister en kommune i gennemsnit 100.000 – 150.000 kroner om året i udligning, hvis kommunen visiterer en borger til et bosted, der ligger i en anden kommune.
Bemærk, at der er tale om et årligt indtægtstab per borger(!), der visiteres til et tilbud uden for kommunen.
Det siger sig selv, at økonomisk pressede kommuner ikke kan se bort fra så betydelige beløb. På den måde er udligningssystemet med til at modvirke, at borgere med eksempelvis et handicap eller en funktionsnedsættelse bliver visiteret til den rette indsats.
Dertil kommer, at en kommune har interesse i at fylde pladserne op i egne velfærdstilbud, så de ikke står tomme. En kommende regering kunne derfor med fordel se på kommunernes uhensigtsmæssige dobbeltrolle som både visiterende myndighed og hovedleverandør af velfærdsindsatser.
En kommende regering kunne med fordel se på kommunernes uhensigtsmæssige dobbeltrolle
Kåre Skarsholm
Chefkonsulent, Selveje Danmark
Samtidig kunne der med fordel indføres mere frit valg for mennesker med behov for en velfærdsindsats. Første konkrete skridt bør være at indføre frit valg af midlertidigt botilbud, så borgerne selv kan vælge det tilbud, som de vurderer, der vil gavne dem bedst, og som naturligvis matcher behovet for faglighed og kompetencer.
’Tear down this wall’
For det andet skal en kommende regering rive muren ned mellem de offentlige og de ikke-offentlige velfærdstilbud. Håndteringen af Covid-19 har vist, hvilken enorm styrke vi som samfund har, når vi samarbejder på tværs og uden at skele til, om en leverandør er offentlig eller ikke-offentlig.
Tænk blot på det løft håndteringen fik, da man endelig lod de ikke-offentlige leverandører bidrage til smitteopsporing. De fleste af os husker klart, hvilken forskel hurtigtestene havde for vores mulighed for at bevæge os frit.
Eller tænk på, hvor de ikke-offentlige tilbud med imponerende hast fik omlagt deres indsats, så de for eksempel kunne passe på mennesker i hjemløshed eller voldsramte ved at indgå aftaler med hotellerne om at bruge de tomme værelser.
Kan de ikke-offentlige tilbud tage æren for den ændring alene? Nej, selvfølgelig ikke. Ændringerne skyldes i høj grad det offentliges, herunder myndighedernes, indsats. Men det er også pointen: Den hurtige omlægning var netop mulig, fordi muren mellem det offentlige og det ikke-offentlige blev væltet.
En kommende regering skal have det som et konstant fokus at rive muren mellem det offentlige og ikke-offentlige ned
Kåre Skarsholm
Chefkonsulent, Selveje Danmark
Derfor skal en kommende regering have det som et konstant fokus at rive muren mellem det offentlige og ikke-offentlige ned. Skal vi have mest velfærd for pengene, skal vi samarbejde på tværs som en enhed med borgerens udbytte som det fælles mål.
Investér i velfærd, der virker
Sidst, men ikke mindst, bør en kommende regering fokusere på at investere skattekronerne dér, hvor samfundet får valuta for pengene. Der er behov for et hidtil uset politisk mod til at tænke langsigtet og strategisk på velfærdsområdet. Lige som vi gør det med klimaet, hvor der investeres store beløb i eksempelvis energiøer, som først vil give afkast om lang tid.
Når vi investerer i mennesker, er det ikke kun godt for den enkelte, som – med rette hjælp og støtte – får mulighed for at blive en del af fællesskabet, fuldføre en uddannelse eller komme i arbejde. Det er også godt for vores samfundsøkonomi i form af mere arbejdskraft, flere skattekroner og over tid et lavere forbrug af social- og sundhedsydelser.
Vi ved fra forskning, at en solid investering i psykiatrien på sigt vil give et betydeligt afkast. Ja, man tør næsten ikke tænke til ende, hvad det vil betyde for den enkelte og samfundet, hvis der ikke investeres på dette felt.
Derfor giver det god økonomisk mening at vende bøtten og investere i velfærd, der virker. Ja, faktisk har vi ikke råd til andet - hverken økonomisk eller menneskeligt.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/18005/kaare-skarsholm.jpg)