Arbejdsgruppe på høreområdet: Vi har ventet på kvalitetskrav i tre år. Nu må ministeren tage ansvar
Der er nu gået hele tre år siden Sundhedsstyrelsen sendte de bebudede faglige kvalitetskrav for høreapparatbehandling af voksne i høring. Siden har vi intet hørt. Sundhedsministeren må på banen, skriver Arbejdsgruppe for Fremtidens Hørerehabilitering.
![Vi appellerer til sundhedsministeren om at prioritere at få opdateret og offentliggjort de nye, faglige kvalitetskrav, skriver Arbejdsgruppen for Fremtidens Hørerehabilitering.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/275263/116911.jpg)
Arbejdsgruppe for Fremtidens Hørerehabilitering
Mange kender nok Samuel Becketts skuespil ”Mens vi venter på Godot,” hvor to vagabonder står på et bart og øde sted og venter på Godot. Hvem denne Godot er, finder man aldrig ud af, for han dukker aldrig op som lovet.
En lignende oplevelse begynder at brede sig i den bredt anlagte Arbejdsgruppe for Fremtidens Hørerehabilitering. Der er nu gået hele tre år siden Sundhedsstyrelsen sendte de bebudede faglige kvalitetskrav for høreapparatbehandling af voksne i høring.
Siden har vi intet hørt selvom hele sektoren afventer retningslinjer, der dels vil bidrage til at løfte kvaliteten i behandlingen, men faktisk også vil kunne drive digitaliseringen af høreområdet fremad.
Arbejdsgruppe for Fremtidens Hørerehabilitering
Majbritt Garbul Tobberup, landsformand, Høreforeningen
Lotte Grostøl, sekretariatschef, Høreforeningen
Marie L. Kamp Gonzales, afdelingsleder, Center for Specialundervisning for Voksne, Københavns Kommune
Gert Ravn, senior technology specialist, Audiology & Hearing Aids, Force Technology
Dorte Hammershøi, professor, Aalborg Universitet
Ågot Møller Grøntved, ekstern lektor, speciallæge, audiologi-uddannelsen, SDU
Jesper Hvass Schmidt, konsulent M.D., ph.d., OUH
Ivar Thomsen, vice president, Europe Strategic Accounts, GN Hearing
Karen Wibling Solgård, market manager Nordics, Demant
Jan-Peter Rekling, president Nordics, WS Audiology
Thomas Agerskov, salgschef, Sonova Denmark
Peter Brøgger Andreasen, formand, Private Audiologiske Klinikkers Sammenslutning (PAKS)
Regitze Willemoës, formand, Frie Høreklinikker
Den bredt anlagte Arbejdsgruppe for Fremtidens Hørerehabiliterings udtrykte i sit høringssvar til ’Faglige kvalitetskrav og anbefalinger til høreapparatsbehandling af voksne’ tilbage i 2020 stor tilfredshed med nye kvalitetskrav, som sætter et højere ambitionsniveau i forhold til hvad der hidtil har været gældende. Særlig tilfredsstillende er det, at disse retningslinjer potentielt set både kommer til at gælde offentlige og private aktører.
Et springende punkt i udkastet til de nye retningslinjer var, at Sundhedsstyrelsen anbefaler, at otomikroskopi udført af en speciallæge, fremover bliver obligatorisk under den indledende otologiske vurdering og visitationsundersøgelse.
Arbejdsgruppen var og er fortsat af den holdning, at otomikroskopi ikke bør være et krav i den visiterende indledende (otologiske)undersøgelse. I stedet bør videootoskopisk undersøgelse anvendes på lige fod med otomikroskopi ved visitation. Sidstnævnte bør først anvendes, hvis det viser sig, at der er behov for yderligere undersøgelser.
Som det er nu, er det kun de praktiserende ØNH-læger samt audiologiske afdelinger, der råder over et otomikroskop. Det betyder, at denne del af den indledende visiterende undersøgelse kun kan foretages der. Det hænger imidlertid ikke sammen med, at hensigten med de nye retningslinjer er, at både private og offentlige klinikker skal kunne gennemføre forundersøgelserne og visitationerne.
For Arbejdsgruppe for Fremtidens Hørerehabilitering er det vigtigt, at vi ikke skaber nye flaskehalse i forløbet for mennesker med hørenedsættelse, der allerede oplever lange ventetider i dele af systemet.
Samtidigt fremstår det for Arbejdsgruppen ubegrundet, hvorfor der i en forundersøgelse skal udføres otomikroskopi. Ingen af de relevante internationale standarder på området (EN 15927 og ISO 21388) nævner otomikroskopi som en nødvendighed. I stedet bør man undersøge relevante forhold med sædvanlige hjælpemidler, som i dette tilfælde vil være et såkaldt videootoskop, som giver mulighed for fotodokumentation af høj kvalitet.
Nok så vigtigt er det imidlertid, at afprøvning af digital visitation i Region Nord som led i det såkaldte InHEAR-studie har baseret sig på en fotografisk gengivelse af trommehinden i forundersøgelsen. Først til allersidst foretog medicinske audiologer på en hospitalsafdeling som led i undersøgelsens design en undersøgelse med otomikroskop for at validere resultaterne fra de forskellige aktører, såfremt dette viste sig at være nødvendigt.
Resultaterne fra den kliniske afprøvning af digital fjernvisitation på høreområdet i InHEAR-projektet er, at modellen for digital fjernvisitation med anvendelse bl.a. af videootoskopi er mindst lige så sikker som traditionel visitation hos voksne med hørevanskeligheder. Samtidigt er den patientoplevede behandlingseffekt og tilfredshed mindst lige så høj ved digital fjernvisitation som ved traditionel visitation.
Arbejdsgruppen fandt således ikke i sit høringssvar – og ej heller nu – tungtvejende argumenter for, at der skal gennemføres otomikroskopisk undersøgelse i dette led af undersøgelsesproceduren, dvs. som led i forundersøgelsen med vurdering og visitation af personer med høretab. Det vil være fuldt tilstrækkeligt at gennemføre en såkaldt videootoskopi, hvorved undersøgelse af trommehinde og øregang visualiseres og kan dokumenteres. Således opfordrer Arbejdsgruppen fortsat til, at otomikroskopi ikke bliver et krav, men en mulighed som en del af speciallægevisitationen.
Sundhedsstyrelsen endnu ikke har udsendt nye, faglige kvalitetskrav, som er en forudsætning for at tage digital visitation i brug og tage den danske hørerehabilitering ind i fremtiden.
Arbejdsgruppe for Fremtidens Hørerehabilitering
Samlet set er det derfor afgørende for borgere med høreskader og høretab i Danmark, at et løft i kvaliteten i behandlingen samt digitaliseringen af høreområdet ikke bremses. Og i den henseende står en manglende opdatering og offentliggørelse af de faglige kvalitetskrav i vejen for, at vi kan komme videre med digitaliseringen af høreområdet.
I Danmark anslår Sundhedsdatastyrelsen at mellem 500.000 og 800.000 danskere lider af hørenedsættelse i større eller mindre grad, mens cirka 300.000 skønnes at have høreapparat. Det tal vil vokse med cirka 100.000 frem mod 2030, hvor cirka 200.000 flere ældre vil være +65 år. I et samfund, hvor vi beder danskerne blive længere på arbejdsmarkedet, og hvor kommunikation spiller en stadig større rolle på jobbet, må vi også sikre den mest optimale behandling af høretab.
I en tid, hvor der mangler hænder, presser den ændrede demografi både kapaciteten, ventelisterne og økonomien. Hvis det antages, at udgiften per patient vil være uændret, og der vil være en årlig tilgang af høreapparatsbrugere, som svarer til væksten i perioden 2014-2020, estimerer Arbejdsgruppen at høreområdet i 2030 – alt andet lige – mangler 337 millioner kroner.
Den udvikling kan vi imidlertid imødegå ved at digitalisere høreområdet og genbruge frem for at gentage valide undersøgelser. Men udbredelsen af digital visitation som et tilbud på tværs af de fem regioner kræver, at retningslinjerne med de faglige kvalitetskrav opdateres, så de seneste InHEAR-resultater afspejles i retningslinjerne. Og så kræver det, at retningslinjerne med de faglige kvalitetskrav rent faktisk offentliggøres og kommer ud og leve som en del af den kliniske praksis.
Digital visitation på høreområdet kan dog endnu ikke implementeres og dermed gøre konkret gavn for patienterne, selvom InHEAR-projektet blev afsluttet for over et år siden i maj 2022. Det skyldes, at Sundhedsstyrelsen endnu ikke har udsendt nye, faglige kvalitetskrav, som er en forudsætning for at tage digital visitation i brug og tage den danske hørerehabilitering ind i fremtiden.
Tid til nye, faglige kvalitetskrav
Forløbet belyser dermed vigtigheden af, at sundhedsmyndighederne opdaterer og offentliggør de faglige kvalitetskrav, så borgere med høretab i højere grad end i dag kan nyde gavn af smarte løsninger på sundhedsområdet. Arbejdsgruppe for Fremtidens Hørerehabilitering appellerer derfor til sundhedsministeren om at prioritere at få opdateret og offentliggjort de nye, faglige kvalitetskrav.
Det er afgørende, at patienter med høretab ikke bliver glemt og skal vente endnu længere på at nyde godt af mulighederne i digital visitation. Det skal ikke kun være i skåltaler om digitalisering, innovation og sundhedsteknologi, at vi husker patienter med høretab.
Vi skylder både patienterne, deres pårørende og sundhedspersonalet at sætte lyd på livet, som en tidligere sundhedsminister en gang formulerede det. Opdaterede faglige kvalitetskrav, der bl.a. muliggør digital visitation, vil være et vigtigt skridt i den retning. Det håber vi, sundhedsministeren vil tage politisk ansvar for. Vi er mange, der er trætte af at vente på Godot.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/15419/majbritt-garbul-tobberup.jpg)
Majbritt Garbul Tobberup
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/9441/lotte-grostoel.jpg)
Lotte Grostøl
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/10423/peter-broegger-andreasen.jpg)