Regioners ekspertpanel: Corona-erfaringer skal få skovlen under forebyggelige sygdomme
Langt færre danskere er blevet syge med infektionssygdomme under corona. Vi skal fortsætte med at spritte af og vaske hænder ofte for at forebygge sygdomme i fremtiden, skriver Regionernes ekspertpanel.
![Vi skal fortsætte de gode vaner med grundig håndvask, hyppig rengøring og håndsprit for at forebygge infektionssygdommene, skriver Regionernes ekspertgruppe.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/247042/84470.jpg)
Helene Bilsted Probst, Christian Harsløf, Morten Freil m.fl. (Se boksen)
vicedirektør, Sundhedsstyrelsen, direktør i KL, direktør i Danske PatienterHvis der er noget, vi har lært det seneste halvandet år, så er det, at fælles klare mål og en fælles indsats kan flytte bjerge. Corona har vist, at en sundhedskrise rammer hele samfundet. Alle har taget et ansvar for, at vi kunne komme igennem den alvorlige sundhedskrise.
Danske Regioners ekspertpanel:
Anders Beich
formand, Dansk Selskab for Almen Medicin og praktiserende læge
Helene Bilsted Probst
vicedirektør, Sundhedsstyrelsen
Christian Harsløf
direktør, KL
Carsten Obel
bestyrelsesmedlem, LVS, professor i almen medicin og mental børnesundhed ved Institut for Folkesundhed ved Aarhus Universitet
Morten Freil
direktør, Danske Patienter
Vibeke Koushede
professor og institutleder, Institut for psykologi ved Københavns Universitet
Kjeld Møller Pedersen
professor i sundhedsøkonomi, Syddansk Universitet
Jakob Kjellberg
professor i sundhedsøkonomi, VIVE, Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd
Jens Winther Jensen
direktør, Regionernes Kliniske Kvalitetsudviklingsprogram
Morten Grønbæk
professor og direktør, Statens Institut for Folkesundhed
Lene Brøndum Jensen
afdelingschef, Sundhedsministeriet
Erik Jylling
sundhedspolitisk direktør, Danske Regioner
Camilla Hersom
vicedirektør, Danske Regioner
Kurt Espersen
sundhedsdirektør, Region Syddanmark
Ole Thomsen
sundhedsdirektør, Region Midtjylland
Anne Bukh
sundhedsdirektør, Region Nordjylland
Dorte Crüger
sundhedsdirektør, Region Hovedstaden
Naja Warrer Iversen
vicedirektør, Danske Regioner.
I ekspertpanelet har vi stillet spørgsmålet: Kan man forestille sig, at vi på andre områder kan opnå samme forståelse af alvoren for danskernes sundhed og sætte samme målrettede handling bag?
De voksende sundhedsudfordringer løses ikke med et snuptag, men kræver derimod, at vi går i fælles takt, som vi har gjort det i håndteringen af corona.
Sundheden starter med gode rammer
Rigtig mange mennesker i Danmark lever med én eller flere kroniske sygdomme. Vores unge har desuden rekorden i alkoholforbrug. Hvornår begynder vi som samfund at tage forebyggelsen af kroniske sygdomme, som medfører flere dårlige leveår og tidlig død mere alvorligt?
Vores sociale relationer og de rammer, som vi færdes i, har afgørende betydning for vores sundhedsadfærd. Corona har vist, at man politisk er villig til at gå langt og tage de nødvendige redskaber og midler i brug for at forebygge coronarelateret død.
Vores sundhedsadfærd er i høj grad et resultat af de rammer, vi indgår i, og hvis vi vil forebygge sygdom, ensomhed og mistrivsel, er det rammerne for vores hverdag vi skal forbedre. Det kan for eksempel være:
- at sikre at vores unge indgår i rammer, der understøtter en sund alkoholkultur, og at alle aktører omkring børn og unge fastholer fokus på en røgfri fremtid.
- at skabe trygge skoleveje, så vores børn selv kan gå og cykle til og fra skole.
- rammer der understøtter trivsel og fællesskaber, herunder lettilgængelige foreningstilbud i lokalsamfundet
- udbuddet af mad og portionsstørrelser i kantiner og supermarkeder, som fremmer en sund og varieret kost.
Det er andre instrumenter, der kan spilles på i de øvrige dele af samfundet, men er melodien den samme. Skaber vi sunde rammer i vores hverdag, kan vi forebygge sygdomme og dødsfald.
Corona har vist os, hvor meget vores rammer betyder, og at vi som samfund rent faktisk har mulighed for at påvirke rammerne for vores sundhedsadfærd positivt. Bolden ligger foran os – og vi bør samle den op.
Stort forebyggelsespotentiale i hygiejnevaner
Corona har skærpet vores fokus på, hvor stort forebyggelsespotentiale der ligger i de hygiejnevaner, vi fik indført da pandemien var på sit højeste. Infektionssygdomme er hvert år årsag til mange sygedage, hospitalsindlæggelser og dødsfald. Anbefalingerne om grundig håndvask, hyppig rengøring, sprit og afstand har vist, at den forebyggende effekt er stor.
Med corona har vi taget hygiejneforholdsregler til det yderste, og efter corona vil der af sociale hensyn være brug for en lempelse. Men det forhøjede hygiejneniveau har haft en positiv effekt for andre infektionssygdomme, der har været på tilbagetog.
I ekspertpanelet mener vi, at der er behov for, at folkesundhedsområdet tænkes bredt ind i alle politikområder.
Helene Bilsted Probst, Christian Harsløf, Morten Freil m.fl.
Vicedirektør, Sundhedsstyrelsen, direktør i KL, direktør i Danske Patienter
Langt færre danskere er blevet syge med infektionssygdomme som influenza, lungebetændelse, kighoste og blodforgiftning. Sygdomme, der normalt giver mange akutte indlæggelser og desværre også dødsfald.
Der er brug for, at vi får klare rammer for, hvordan vi fortsætter den gode hygiejne. Skal der fremover være spritdispensere i alle busser? Skal håndtrykket blive i skammekrogen? Skal vi være bedre til at holde afstand, når vi har symptomer på sygdom? Skal sygehuse, plejehjem, hjemmepleje og institutioner arbejde endnu mere forebyggende på hygiejneområdet? Skal vi ligefrem fastsætte nationale mål for forekomsten af infektionssygdom, så vi fastholder fokus på sundhedsgevinsterne af god hygiejne?
Vi kan opnå meget ved fælles indsats
Alt dette handler om rammer for vores hverdagsliv, som man politisk kan påvirke. I ekspertpanelet mener vi, at der er behov for, at folkesundhedsområdet tænkes bredt ind i alle politikområder. Det indebærer også, at den mentale sundhed forbliver på forebyggelsesdagsordenen, fordi det at trives og have det godt er en vigtig del af vores sundhed. Det har nedlukningen under corona understreget.
En anden læring, som vi i ekspertpanelet håber, at vi kan bygge videre på, er, at det er værdifuldt med et stærkt civilsamfund. Civilsamfundet og patientforeninger har haft uvurderlige kommunikationsindsatser og bidraget med værdifuld rådgivning og støtte under coronapandemien, og de skal være en naturlig del af det fremadrettede forebyggelsesarbejde.
Som det er i dag, møder sundhedsvæsenet først borgerne, når de er blevet patienter. Forebyggelse af fysisk og mental sygdom finder sted i hele det liv, der går forud for mødet med sundhedsvæsenet, og her er der brug for, at alle områder ser det som en del af deres opgave at løfte folkesundheden. Det kræver politisk vilje at få hele samfundet til at gå i takt om forebyggelsesopgaven.
Tilpas tilbuddene til den enkelte og styrk lighed i sundhed
Digitale kontakter har været en nødvendighed under corona, men en læring er, at det for nogle patienter har været et godt alternativ til det fysiske fremmøde. Det har været nemmere at involvere pårørende tæt i forløbene, og det har også muliggjort, at sundhedsvæsenet har kunnet komme i kontakt med nogle af de patienter, som det kan være svært at få til at møde frem.
At der er social ulighed i sundhed, er ikke noget nyt. Men vi deler alle i ekspertpanelet en bekymring for, at den sociale ulighed i sundhed er blevet større under coronapandemien.
Helene Bilsted Probst, Christian Harsløf, Morten Freil m.fl.
Vicedirektør, Sundhedsstyrelsen, direktør i KL, direktør i Danske Patienter
Omvendt er der også patienter eller typer af henvendelser, hvor den digitale kontaktform slet ikke fungerer. Ekspertpanelet opfordrer et samlet sundhedsvæsen til at videreudvikle og anvende digitale kontakter i det omfang, det giver mening for den enkelte patient.
Vi skal have lige adgang til behandling, men lige adgang kan i praksis betyde, at vi skal målrette tilbud i sundhedsvæsnet for at sikre, at de passer til patienternes behov. Det kræver øget planlægning at tage udgangspunkt i den enkelte patients behov og forudsætninger, men det er sådan vi forbruger sundhedsvæsenets ressourcer bedst og øger ligheden i sundhed.
Bekymring for stigende ulighed under corona
At der er social ulighed i sundhed, er ikke noget nyt. Men vi deler alle i ekspertpanelet en bekymring for, at den sociale ulighed i sundhed er blevet større under coronapandemien.
Det er en bekymring, som gør sig gældende både i forhold til, hvilke mennesker der har gjort brug af sundhedsvæsenet under corona, og hvordan hver enkelt har formået at tage hånd om sin egen fysiske og mentale sundhed under nedlukningen.
Vi ved dog ikke endnu, hvad der kendetegner borgere, der for eksempel er kommet senere i behandling under corona. Her skal forskningen på banen, og vi skal vente på resultaterne, før vi reelt kan sige noget præcist om, hvordan vi skal flytte danskernes sundhed.
Ulighed i sundhed skal bekæmpes med data
Vi er normalt stolte af Danmarks gode registre og sundhedsdata, der giver os helt unikke muligheder for at undersøge sammenhænge, der ikke kan undersøges i andre lande. Men i ekspertpanelet har det været tydeligt, at der er et stort behov for at tage vores data til et nyt niveau.
I ekspertpanelet har det ikke været muligt at etablere et overblik, og det er blevet tydeligt, hvor mange data vi ikke har, og at der er behov for lettere adgang til data.
Hvis vi skal kunne bekæmpe den sociale ulighed i sundhed, så er vi nødt til at have løbende viden på samme måde, som vi i dag har data om sygehusaktivitet. Vi har brug for viden om de sociale parametre for at sætte målrettet ind i sundhedsvæsnet. Også mens vi står i det, så vi kan bruge det i planlægningsarbejdet - og ikke først mange år efter, når et forskningsprojekt udkommer. Et bedre overblik og muligheden for at samle data på nye måder, vil også styrke planlægningen af beredskab, hvis Danmark rammes af en ny epidemi.
Det vil kunne hjælpe os til at differentiere sundhedsvæsenets indsatser noget mere og dermed bruge sundhedsvæsenets ressourcer til at skabe mest mulig sundhed for alle.
Lad os gå i samme takt på nogle af de områder, som betyder så meget for flere sunde liv og gode leveår for alle.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/10501/helene-bilsted-probst.png)
Helene Bilsted Probst
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/16174/christian-harsloef.jpg)
Christian Harsløf
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/2688/morten-freil.jpg)