Politikerne skal tænke på det store billede, hvis fremtidens kollektive transport skal fungere
De seneste års besparelser og stigende priser på kollektiv transport reflekterer en politisk prioritering af bilisme. Den kollektive trafik kan ikke løses uden at man gentænker privatbilisme. Men først og fremmes skal beslutningstagerne finde en overordnet vision for en national mobilitetsstrategi, skriver Helene Dyrhauge.
![Passagerniveauet i kollektiv transport er først nu ved at være tilbage på før-corona niveau. Samtidigt har DSB sat prisen op på billetter og flere kommuner har været nødt til at lukke busruter på grund af øgede udgifter. Men der er stadig brug for kollektiv transport, for folk skal jo rundt i landet, skriver Helene Dyrhauge.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/281273/124211.jpg)
![Helene Dyrhauge](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/30110/helene-dyrhauge.jpg)
Helene Dyrhauge
Ph. D. og lektor i International Forvaltning og Politik, Roskilde UniversitetDer var et stort fald i antal passager i den kollektive trafik under corona-pandemien, hvor alle var hjemme, og passagerniveauet er først nu ved at være tilbage på før-corona niveau.
Samtidigt har DSB sat prisen op på billetter og flere kommuner har været nødt til at lukke busruter på grund af øgede udgifter. Men der er stadig brug for kollektiv transport, folk skal jo rundt i landet.
Den dyrere og dårligere kollektive trafik vil sandsynligvis medføre flere bilister på vejene, hvilket skaber mere trængsel på vejene og giver anledning til igen at udbygge vejnettet.
Derfor løser prisstigninger på billetter og færre busser ikke udfordringerne med mobiliteten.
Samtidigt er forventningerne til den kollektive trafik høje - især med hensyn til pris og punktlighed - ligesom køreplanen skal passe til ens behov.
Folk glemmer, at biltrafikken ikke altid kører derudaf. Der er ofte trængsel, hvor man sidder i kø på vej mellem hjem og arbejde.
Helene Dyrhauge
Lektor i International Forvaltning og Politik, Roskilde Universitet
Men ofte glemmer folk, at biltrafikken heller ikke altid kører derudaf, der er ofte trængsel, hvor man sidder i kø på vej mellem hjem og arbejde.
I foråret 2023 nedsatte regeringen et nationalt ekspertudvalg, som skal komme med forslag til løsninger i den kollektive trafik senere i 2024.
Mere præcist skal udvalget kortlægge borgernes transportbehov, finde løsninger til kollektiv trafik både i land og by samt anbefale en ny organisering af den kollektive trafik.
I foråret 2024 nedsatte Roskilde Kommune et paragraf 17 stk. 4-udvalg, hvor jeg sidder som ekspert. Udvalget skal udvikle ideer til at styrke den kollektive trafik i kommunen.
Begge ekspertudvalg er meget gode, men mobilitet er mere komplekst, og det giver ikke mening at kigge på specifikke løsninger i den kollektive trafik uden at have et mål eller vision for den samlede mobilitet.
Desværre handler transportdiskussionen i Danmark ofte om specifikke tiltag, tog- og busruter eller udvidelse af vejnet uden at adressere det overordnede spørgsmål: Hvad vil vi med mobiliteten?
For eksempel er infrastrukturplanen for 2035 fyldt med lokale projekter i stedet for at komme med en samlet vision for mobilitet i Danmark. Concito efterspørger netop en samlet mobilitetsstrategi og er kommet med et ideoplæg.
Den skotske regering lavede i 2020 en transportstrategi med en vision for mobilitet.
I modsætning til den danske tilgang indeholder den skotske strategi ikke nogen specifikke projekter. I stedet er målet at skabe et inkluderende, bæredygtigt og tilgængeligt transportsystem, som skaber et mere lige, sundere og velstående Skotland.
Den kollektive trafik skal tænkes sammen med alle former for mobilitet og bindes sammen med andre politikker - eksempelvis sundhed.
Helene Dyrhauge
Lektor i International Forvaltning og Politik, Roskilde Universitet
Denne strategi skal danne grundlag for infrastrukturbeslutninger. Denne holistiske tilgang gør, at den kollektive trafik skal tænkes sammen med alle former for mobilitet og bindes sammen med andre politikker.
En dansk mobilitetsstrategi kan også spille sammen med andre politiske dagsordener for eksempel sundhedspolitik ved at vægte cykling og gå på de kortere distancer i stedet for at tage bilen eller bussen og sikre mindre trafikstøj.
Transportområdet er allerede underlagt klimamålene og er i gang med den grønne teknologiske omstilling til lav-emissionsbiler og varevogne. Desuden er miljøpolitikken vigtig når der skal tage beslutninger om nye infrastrukturprojekter, alt fra ringveje til Limfjordstunnelen.
Her kan en prioritering af biodiversiteten og fokus på andre løsninger end mere vejnet reducere udbygningen af infrastrukturen. Endelige skal den geografiske ubalance mellem land og by tænkes ind i en mobilitetsstrategi, især da ikke alle på landet har mulighed for at have en bil.
Regionernes input til det nationale ekspertudvalg fokuserer på de unges transportvaner og prioriterer, at den kollektive transport skal bindes sammen med ungdomsuddannelsessteder for at sikre, at de unge bruger bussen eller toget.
De seneste års besparelser og stigende priser på kollektiv transport reflekterer en politisk prioritering af bilisme.
Helene Dyrhauge
Lektor i International Forvaltning og Politik, Roskilde Universitet
Denne tilrettelæggelse af busruter og tidsplaner efter ungdomsuddannelsesstedernes skema bliver også nødt til at følges op med lave priser på ungdomsskort, som gør det mere attraktivt for de unge at bruge den kollektive transport i stedet for at købe en bil.
De seneste års besparelser og stigende priser på kollektiv transport reflekterer en politisk prioritering af bilisme. Den kollektive trafik kan ikke løses uden at man gentænker privatbilisme.
Derfor bør beslutningstagerne stille sig selv spørgsmål som: Hvilken overordnet rolle skal kollektiv trafik have især i forhold til bilisme, prisniveau og tilgængelighed? Hvordan kan den kollektive trafik være med til at binde land og by sammen? Hvordan kan kollektiv trafik og privatbilisme understøtte hinanden?
Men først og fremmes skal beslutningstagerne finde en overordnet vision for en national mobilitetsstrategi.
Først når der er en national mobilitetsstrategi kan beslutningstagerne på alle niveauer begynde at tale om specifikke initiativer og investeringer såsom nye teknologier og apps, som gør det lettere at lave samkørsel og dele biler, ligesom man kan tale om at styrke den kollektive trafik
Løsningen på de trafikale problemer skal komme fra en samlet national mobilitetsplan, hvor kollektiv transport og bilisme sammenkobles, så den samlede mobilitet faciliterer den grønne omstilling, understøtter sundhed og de forskellige geografiske behov for mobilitet.
Her skal den private bilisme vægtes lavest i forhold til andre transportløsninger. Derved kan man også reducere behovet for investering i ny infrastruktur (læs: veje).
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/30110/helene-dyrhauge.jpg)