Ny økonomiaftale på plads: Regionerne får stort løft, men misser efterspurgt medicingaranti
"Det er en den bedste aftale, jeg kan huske," siger regionsformand om økonomiaftalen for 2025 med regeringen. Men ikke alt på Danske Regioners ønskeliste blev indfriet i weekendens aftale.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/282445/125653.jpg)
![Andreas Wind](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5288-andreas-wind-2-48.jpg)
Andreas Wind
Journalist og RedaktørKnap to milliarder kroner mere har regionerne at gøre godt med næste år.
Det ligger fast efter regeringen og Danske Regioner lørdag nåede til enighed om næste års økonomi.
Og det er ifølge Anders Kühnau (S) den bedste økonomiaftale, han kan huske:
"Der er tale om et meget markant – men også et helt nødvendigt – løft af sundhedsvæsenet," skriver formanden for Danske Regioner i en pressemeddelelse.
Ifølge finansminister Nicolai Wammen (S) giver aftalen mulighed for at investere i både sygehusene og det nære sundhedsvæsen.
"Med årets økonomiaftale løfter vi regionernes økonomi markant og skaber stærke rammer for, at regionerne kan styrke og udvikle sundhedsvæsenet," lyder det i en pressemeddelelse.
Ingen medicingaranti
I regionerne vil løftet særligt skulle bruges på at kompensere for de seneste års voldsomme udgiftsstigninger til navntligt tilskudsmedicinen Ozempic.
Regionerne var gået til forhandlingerne med et ønske om en garanti for, at statskassen i fremtiden vil hjælpe med regningen, næste gang medicinudgifterne til tilskudsmedicin stiger mere end forventet.
Det lykkedes dog ikke at få ind i aftalen, der til gengæld indeholder flere initiativer, der skal stramme myndighedernes greb om udgifterne til den medicin, vi kan hente med recept på apoteket.
Og så har regionerne også fået 600 millioner kroner, som de kan bruge allerede i år.
"[Det] afbøder konsekvenserne af de høje medicinudgifter nu og her i 2024. Det giver os mulighed for at se fremad og fokusere på udvikling," udtaler Mads Duedahl (V) i en pressemeddelelse.
- Et løft på knap to milliarder kroner
Regionernes budget til selve driften løftes med i alt 1,95 milliarder kroner næste år. 100 millioner kroner af løftet går til en ulighedspulje, som fordeler ekstra penge til områder med lav lægedækning. Udover de 1,95 milliarder afsættes der 600 millioner kroner, som regionerne allerede kan bruge her i 2024. - Medicinudgifter
For at få bedre kontrol over udgifterne til tilskudsmedicin, vil regionernes indkøbssorgang, Amgros, fremover kunne forhandle landsdækkende aftaler for tilskudsmedicin, som det i dag er muligt for sygehusmedicin. Og så skal Medicinrådet, som ejes - men arbejder uafhængigt af - regionerne, overtage ansvaret for at vejlede praktiserende læger i udskrivning af receptmedicin. - Penge til anlæg
Der afsættes 3,75 milliarder kroner til anlægsrammen for 2025, som dog allerede blev aftalt i sidste års økonomiaftale. I alt lyder regionernes ramme til anlægsudgifter på 7,35 milliarder kroner. i 2025. - Administrative besparelser
Regionerne skal næste år spare 104 millioner kroner på administration og bruge dem på bedre løn og arbejdsvilkår til personalet. De skal spare 95 millioner kroner i budgettet til sundhed og 8 millioner kronger i budgettet til regional udvikling.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/11659/anders-kuhnau.jpg)
Anders Kühnau Hansen
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/20635/mads-duedahl-.png)
Mads Duedahl
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/181/nicolai-wammen.jpg)