Von der Leyen vil give flere penge til forskning, men universiteter frygter for dansk modregnings-finte
Forskning og innovation skal have flere penge fra EU, varsler den genvalgte kommissionsformand Ursula von der Leyen. Skal det have reel effekt herhjemme, må regeringen stoppe med at modregne i de nationale forskningskroner, lyder det fra DI.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/283734/127551.jpg)
![Ninna Gøbel Rønberg](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4987-ninna-goebel-roenberg-2-48.jpg)
Ninna Gøbel Rønberg
JournalistDen næste EU-Kommission vil bruge flere penge på forskning, have mere fokus på biovidenskab og udvide både Det Europæiske Forskningsråd og Det Europæiske Innovationsråd.
Det fremgår af prioriteterne for det kommissionsarbejde, som den genvalgte kommissionsformand Ursula von der Leyen har løftet sløret for forud for udpegningen af kommissærerne.
EU-bossens signaler mødes med ros fra universiteter og industri herhjemme, som dog frygter, at regeringen vil fortsætte praksissen med at bruge ekstra penge fra EU til at modregne i de danske forskningskroner. Når danske forskere og virksomheder henter midler fra EU til Danmark, giver det ikke flere penge til forskning og innovation i Danmark. Det reducerer i stedet det beløb, som den danske stat bidrager med, så det samlede offentlige forskningsbudget fortsat er én procent af Danmarks BNP. Skiftende regeringer har siden 2016 lagt et loft over det offentlige forskningsbudget på én procent af Danmarks BNP.