Det Økologiske Råd opfordrer: Få gang i salget af elbiler nu
DEBAT: Der skal ændres på, at der bliver solgt mange benzin- og dieselbiler i Danmark, hvis man vil leve op til EU’s krav om 39 procent mindre CO2-udledning i Danmark i 2030. Men regeringens 2025-plan tager ikke højde for problemet, skriver Jeppe Juul.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/150581/25889.jpg)
![Henrik Axel Lynge Buchter](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4844-henrik-axel-lynge-buchter-2-48.jpg)
Henrik Axel Lynge Buchter
PodcastredaktørAf Jeppe Juul
Energi- og transportmedarbejder i Det Økologiske Råd
Frem mod 2030 skal Danmark levere betydelige CO2-besparelser inden for de områder, der ikke er omfattet af EUs kvotehandelssystem - populært kaldet biler, boliger og bønder.
Men selvom regeringens 2025-plan i sagens natur sigter mod år 2025, kan vi rent praktisk ikke udskyde at gøre noget ved CO2-udledningen fra disse sektorer eller starte med at kigge på det efter 2025. Alligevel indeholder regeringens plan ingen forslag til, hvordan vi når i mål.
Målet for disse sektorer i Danmark er foreslået til 39 procent CO2-reduktion i 2030 med muligheder for at lave andre indsatser, der nedbringer det reelle mål til 33-34 procent.
Send dit indlæg til [email protected]
Det er næppe sandsynligt, at landbruget kommer til at levere mere end sin del, hvorfor pilen for alvor peger på transportsektoren. EU vil selv levere en del af CO2-reduktionen ved at stille krav direkte til bil- og lastbilproducenterne, men det er endnu uklart, hvor meget dette vil levere i forhold til Danmarks mål. Og det står klart, at vi selv kommer til at gøre en betydelig indsats.
I transportsektoren stiger udledningen
Vi er vant til, at vi i Danmark gør det godt på klimaområdet, og CO2-udledningen daler da også i de fleste sektorer. Men inden for transportsektoren har vi for nyligt knækket kurven den forkerte vej. Hvor udledningen skulle falde, stiger den nu faktisk.
Rettidig omhu i forhold til at mindske CO2-udledningen fra transport i Danmark? Det er nu.
Jeppe Juhl, Energi- og transportmedarbejder i Det Økologiske Råd
Den økonomiske krise, EU's CO2-krav til bilindustrien, iblanding af førstegenerations biobrændstoffer og den grønne omlægning af registreringsafgiften i 2007 har ellers betydet, at kurven er gået nedad siden 2008.
En af hovedårsagerne til at udledningen nu igen stiger er, at vi har en ganske betydelig tilvækst af biler, der afbrænder fossilt brændstof. Det er et seriøst problem for Danmark. Hvis vi fortsætter, vil det betyde, at vi skal tage særdeles drastiske skridt for at nå målene frem mod 2030.
Den grønne omlægning af registreringsafgiften betød, at biler, der var særligt brændstofeffektive, fik mindsket registreringsafgiften. Dette har virkelig virket og har medført et betydeligt mersalg af mindre brændstofeffektive biler. Men da man ikke har ændret på definitionen af, hvad en brændstofeffektiv bil er, i takt med at bilerne bliver stadigt mere effektive, virker det ’for godt’.
Det har betydet, at 90 procent af de solgte biler nu får denne ‘grønne’ afgiftsrabat. Samtidig er registreringsafgiften nu så lille på de mindre biler, at der bliver solgt betydeligt flere biler, kørt flere kilometer og udledt mere CO2, hvilket er i modstrid med selve hensigten med lovgivningen.
Billigere biler
Samtidig bliver afgiften reguleret på baggrund af de brændstof-effektivitetstal, som bilproducenterne angiver for deres biler. Det virker useriøst at have en beskatning med et betydeligt statsligt provenu, der beregnes udfra delvist fiktive og manipulerede brændstoftal.
Da man indførte den grønne omlægning af registreringsafgiften, var forskellen mellem hvor langt en bilproducent sagde, at bilen kørte per liter, og hvor langt den rent faktisk så kørte på literen på 8 procent. I dag er forskellen over 40 procent.
Det betyder, at den bilproducent, der manipulerer mest med brændstof-tallene, dermed kan sælge sine biler billigst i Danmark.
En bil i Danmark lever i gennemsnit i 16 år. Det vil sige, at de fleste biler, der købes nu, stadig vil være der i 2030. En ekstra forbrændingsmotorbil i Danmark indbygger et fremtidigt forbrug af fossile brændstoffer, der kun i et vist omfang kan afhjælpes med brug af avancerede biobrændstoffer.
Hver bil gør CO2-regningen dyrere
Det er usandsynligt, at vi kan nå CO2-reduktionsmålene på en hensigtsmæssig måde, hvis vi fortsat har en vækst i antallet af forbrændingsmotorbiler. Sænket registreringsafgift betyder flere biler. Flere motorveje og bedre plads til bilerne betyder flere biler. Øgede afgifter på elbiler betyder færre solgte elbiler.
På baggrund af blandt andet sænkningen af registreringsafgiften sidste år, er der aldrig før blevet solgt så mange nye biler i Danmark. 2015 var det foreløbige rekordår. Og i 1. halvår af 2016 ligger salget næsten 10 procent højere end i 2015.
Væksten har primært været blandt de lidt større biler. Det er en katastrofekurs, så længe de fleste nye biler er med forbrændingsmotor. For hver ekstra bil bliver der lagt en dyr CO2-regning, der skal tages senere.
Nogle gode råd til dem der skal levere resultaterne for at nå målene: Luk hullet. Øg beskatningen af de små biler og få en større CO2-vægtning i de lidt dyrere prisklasser. Få gang i elbilssalget, ikke bare 1.000 biler, men for alvor.
Få busser og lastbiler over på el eller biogas. Drop begunstigelsen af dieselbiler. Og læg grundlaget for en dansk produktion af avancerede biobrændstoffer.
Rettidig omhu i forhold til at mindske CO2-udledningen fra transport i Danmark? Det er nu.