Uddannelsesaftale skal sikre flere pædagoger, sosu'er og sygeplejersker
Ny politisk aftale om fremtidens videregående uddannelser afsættes der penge blandt andet penge til en ny pædagoguddannelse og bedre sosu-uddannelse. Nye kandidatformer skal også målrettes den offentlige sektor.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/271544/112498.jpg)
![Kim Rosenkilde](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4738-kim-rosenkilde-2-48.jpg)
Kim Rosenkilde
RedaktørTirsdagens aftale om en fremtidens universitetsuddannelser sigter også mod at få flere til at uddanne sig til centrale fag i den offentlige sektor som sygeplejersker, pædagoger og socialrådgivere.
Det fremgår af aftaleteksten, at partierne bag vil ”igangsættes et ambitiøst reformarbejde i forhold til de professionsrettede velfærdsuddannelser på det videregående område”.
Mere konkret afsættes der med aftalen blandt andet 200 millioner kroner i 2025 stigende til 300 millioner kroner i 2030 og frem til en ny pædagoguddannelse.
Samtidig målrettes 300 millioner kroner stigende til 400 millioner til erhvervsuddannelser, herunder sosu-uddannelserne ”med henblik på at løfte kvaliteten i uddannelserne”.
Af aftalen fremgår det også, at sidstnævnte pengepulje blandt andet skal bruges til at mindske frafaldet på uddannelserne samt mere moderne udstyr på skolerne.
Herudover afsættes der yderligere 200 millioner kroner fra 2030 og frem til ”investeringer i børn og unge, herunder folkeskolen”.
Dimensionering af de redskaber, der skal gribes til for at sikre, at flere vælger en uddannelse inden for velfærdssektoren.
”Partierne ønsker endvidere, at kandidatudvalget belyser mulighederne for at målrette dimensioneringen sådan, at potentialet for at søgningen til de professionsrettede uddannelser på velfærdsområdet øges, så flere uddanner sig inden for de professionsrettede fag, som vores velfærdssamfund har behov for,” fremgår det af aftalen.
Et centralt element i aftalen er oprettelsen af nye såkaldte fleksible erhvervskandidater, som tager enten to år eller 1 ¼ år.
Erhvervskandidaterne skal målrettes både den offentlige og den private sektor. Og de offentlige arbejdsgivere i form af ikke mindst KL og Danske Regioner skal repræsenteres i det et særligt referencepanel, som skal understøtte udviklingen af de nye kandidattyper.