Gigtforeningen: Patientrettigheder er vigtige elementer, hvis man virkelig vil løfte sundhedsvæsenet
Regeringen bør indføre nye rettigheder til patienterne, i stedet for nye bureaukratiske løsninger og nærhospitaler til fire milliarder kroner, som hverken patienter eller faglige organisationer efterspørger, skriver Gigtforeningens direktør.
![Nogen af de største fremskridt i sundhedsvæsnet er opnået ved hjælp af rettighedstanken. Nye patientrettigheder skal sikre sammenhæng, skriver Gigtforeningen.<br>](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/256195/94013.jpg)
Foto: Tobias Kobborg/Ritzau Scanpix
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/3620/mette-bryde-lind.jpg)
Mette Bryde Lind
Adm. direktør, GigtforeningenSå kom regeringens udspil til en sundhedsreform. Endelig fristes man til at sige. Vi har ventet længe. Nu skal partierne forhandle, og der er helt klart plads til forbedringer i den endelige reform.
I Gigtforeningen taler vi med patienter hver eneste dag, og vi undersøger løbende, hvad de mener om sundhedsvæsnet. Èn ting står helt klart - de efterspørger noget helt andet end nærhospitaler.
Patienterne bliver kastebolde
De savner sikkerhed for sammenhæng i deres behandling og at blive taget alvorligt. De kostbare mursten, penge til it-systemer og flere systemlag er langt fra patienternes ønsker eller behov.
Når vi spørger patienterne, svarer hver anden med gigt, at de er de eneste, der har overblik over deres behandlingsforløb
Mette Bryde
Administrerende direktør, Gigtforeningen
Når vi spørger patienterne, svarer hver anden med gigt, at de er de eneste, der har overblik over deres behandlingsforløb. Og ifølge Sundhedsministeriet oplever en ud af fem patienter dårligt samarbejde i forbindelse med udskrivelse.
Det er ikke lægerne, den er gal med. Det er systemet. For systemet honorerer ikke lægerne for at sikre sammenhæng, men blot for antal konsultationer. Det er utrygt med et system, der ser patienter som enkeltstående sygdomme frem for som hele mennesker. Patienterne bliver kastebolde, der sker fejl, og folk får ikke den rette hjælp.
Nye patientrettigheder skal sikre sammenhæng
Efter vores mening bør, regeringen indføre nye rettigheder til patienterne - i stedet for nye bureaukratiske løsninger og nærhospitaler til fire milliarder kroner, som hverken patienter eller faglige organisationer efterspørger.
Nogen af de største fremskridt i sundhedsvæsnet er opnået ved hjælp af rettighedstanken. Tænk på kræftpakkerne og udrednings- og behandlingsgarantien, der har gjort en kæmpe positiv forskel for patienterne. Indfør for eksempel en ret til en årlig helhedssamtale, hvor læge og patient har tid til at se samlet på helbredet. Indfør også en patientansvarlig læge til kroniske patienter. Det er der brug for, hvis patienterne skal opleve deres behandling som mere sammenhængende.
Gigtforeningen foreslår tre konkrete rettigheder:
Sammenhæng skal være en patientrettighed. Start med at give kroniske patienter, der ofte er i kontakt med sundhedsvæsenet en årlig helhedssamtale og en patientansvarlige læge. Den patientansvarlige læge skal koordinere på tværs af specialer og sektorer.
For det andet skal fri og lige adgang til træning og patientuddannelse. Alle kommuner skal tilbyde gigtpatienter forløb hos en fysioterapeut.
Og skal de lange ventelister til speciallæger væk. Udredningsgarantien skal udbredes til også at gælde speciallægeområder som reumatologi.
Gigtpatienter er den største gruppe af de kroniske patienter
Hver fjerde dansker har smerter i muskler og led inden for en periode på 14 dage. Gigt er den næststørste årsag til førtidspension. Mere end 700.000 danskere har gigt. Gigtforeningen repræsenterer 80.000 medlemmer.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/3620/mette-bryde-lind.jpg)