Folkebevægelsen mod EU: EU sikrer frihed, sikkerhed og retfærdighed for de få
DEBAT: EU’s frie bevægelighed gør det umuligt at forhindre social dumping. Forholdene i unionen kan forbedres, men bliver aldrig helt retfærdige, skriver Susanna Dyre-Greensite, formand i Folkebevægelsen mod EU.
![Det ville kræve en traktatændring, hvis sociale rettigheder hos arbejderne skulle sættes over den frie bevægelighed, skriver Susanna Dyre-Greensite.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/189113/22223.jpg)
![Flora Juul Holst](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5199-flora-juul-holst-2-48.jpg)
Flora Juul Holst
RedaktionsassistentAf Susanna Dyre-Greensite
Formand i Folkebevægelsen mod EU
Unionen giver borgerne et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed uden indre grænser. Det bliver vi lovet i Traktaten om den Europæiske Union artikel tre, styk to. Vores indre-grænseløse samfund skal altså sikre frihed, sikkerhed og retfærdighed.
EU’s indre marked faciliterer, at det er relativt nemt at bevæge sig rundt. EU sikrer fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser, arbejdskraft og kapital. Den frie bevægelighed for de grupper bliver også kaldt de fire friheder.
Fire friheder. Bygget på frihed, sikkerhed og retfærdighed. Plusordene lyder jo meget gode. Men en grundig politisk analyse skal indeholde mere end et retorisk indtryk – noget, vi ofte glemmer i den danske EU-debat.
Alle indlæg hos Altinget skal overholde de presseetiske regler.
Debatindlæg kan sendes til [email protected]
Undersøger vi konsekvenserne af de fire friheder, er det tydeligt, at den frie bevægelighed ikke er så fri, sikker eller retfærdig, som den lyder. Problemerne opstår, når den frie bevægelighed hindrer andre rettigheder.
Fri bevægelighed skader arbejdere
Det skete for eksempel i 2007, når et lettisk firma ansatte lettiske medarbejdere til at arbejde på et byggeprojekt i Sverige for meget lav løn. Svenske bygningsarbejdere protesterede og krævede, at deres lettiske kollegaer fik lige løn for lige arbejde.
Så længe vi er med i EU, kan vi ikke sige helt stop til social dumping.
Susanna Dyre-Greensite
Formand i Folkebevægelsen mod EU
EU-Domstolen kaldte svenskernes konflikt ulovlig, og det lettiske firmas ret til tjenesteydelsers frie bevægelighed blev kendt vigtigere end arbejdstagernes rettigheder. Et nyere eksempel er Padborg-sagen, som Folkebevægelsens daværende MEP Rina Ronja Kari var med til at afsløre sammen med 3F.
Her blev filippinske lastbilchauffører udnyttet på det groveste i Danmark. Chaufførerne havde arbejdstilladelse i Polen og kunne derfor lovligt køre på polske vilkår i Danmark i en periode. Selve det at løndumpe medarbejdere på danske veje er i dag fuldt lovligt på grund af tjenesteydelsernes frie bevægelighed.
Fællestrækkene i de to eksempler og et væld af andre er, at den frie bevægelighed gavner nogle få mennesker, mens den går ud over mange andre. Det væsentlige spørgsmål er jo så, om man kan gøre noget for at regulere den frie bevægelighed, så den bliver mere retfærdig.
Her er det kedelige svar: ja og nej.
Medlemskab i EU betyder social dumping
Udstationeringsdirektivet, som er det regelsæt, de lettiske arbejdere i det første eksempel arbejdede under, blev revideret i 2018. Folkebevægelsen sad, som den eneste danske liste, med til forhandlingerne i beskæftigelsesudvalget.
Vi var med til at sikre et lidt bedre regelsæt − dog er det stadig ikke muligt for udstationerede medarbejdere for eksempel at kræve lokal overenskomst.
Vejpakken, noget andet, Folkebevægelsen var med til at forhandle, og som nu snart vedtages i EU, forbedrer blandt andet vilkårene for lastbilchaufførerne noget. Men der er stadig væsentlige huller, blandt andet angående cabotagekørsel (indenrigstransport i et andet land end vognmandens hjemland).
Små forbedringer er altså mulige inden for EU’s rammer, hvis den ikke-folkevalgte kommission ellers åbner op for dem. Men det ville kræve en traktatændring – altså enighed blandt alle EU’s 28 medlemslande – at stille sociale rettigheder over fri bevægelighed.
Denne ide – den såkaldte sociale protokol – har desværre lange udsigter. Så længe vi er med i EU, kan vi altså ikke sige helt stop til social dumping. Muligheden for indsats mod social dumping en væsentlig grund til, at Schweiz vælger at forblive uden for EU, selvom de som os er afhængige af handel med EU.
Vi bliver lovet frihed, sikkerhed og retfærdighed i EU. Situationen er nu den, at friheden ikke gælder almindelige mennesker, sikkerheden er mangelfuld, og retfærdighed er en by i et ikke-EU-land. I Folkebevægelsen er vi ikke i tvivl: Konsekvent, kvalificeret EU-modstand giver mening.
Ikke fordi vi ikke kan ændre noget i EU, men fordi vi aldrig kan ændre nok.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/14612/susanna-dyre-greensite.jpg)