Greenpeace: Jagten efter ny olie og gas må stoppe
DEBAT: Jagten på nye fossile reserver skal stoppes, og de lande, der har påviste fossile reserver i deres undergrund, skal indse, at kun en lille del heraf kan indvindes og brændes af. Det skriver Tarjei Haaland fra Greenpeace.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/152895/24344.jpg)
![Ida Routhe](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4827-ida-routhe-2-48.jpg)
Ida Routhe
RedaktionsassistentAf Tarjei Haaland
Klima- og energirådgiver, Greenpeace
Tallet taler sit eget tydelige sprog. 85 procent af de allerede påviste reserver af kul, olie og gas skal forblive i undergrunden, hvis stigningen i den globale gennemsnitstemperatur i tråd med Paris-aftalen skal forsøges begrænset til 1,5 grader. Og de oplagte konklusioner på den baggrund er lige så klare.
For det første må efterforskning med henblik på at finde nye fossile reserver bringes til ophør. Investeringer i efterforskning vil i værste fald undergrave Paris-aftalen og føre til katastrofale klimaforandringer. I bedste fald vil de være fejlinvesteringer (”stranded costs”), når Paris-aftalens mål skal indfries.
For det andet må de lande, der har påviste fossile reserver i deres undergrund, se i øjnene, at kun en lille del heraf kan indvindes og brændes af. Og her må det retfærdigvis være de rigeste lande, som historisk har haft økonomisk fordel af udvinding af deres fossile reserver, som holder igen.
Paris-aftalen bør i sig selv være nok til at mane til kraftig besindelse blandt det flertal af danske politikere, der stadig mener, at kun vores forbrug – men ikke vores produktion – af fossile brændsler skal udfases.
Tarjei Haaland
Klima- og energirådgiver i Greenpeace
Danmark hører til de lande, og derfor skal staten stoppe ethvert udbud af nye licenser til efterforskning og indvinding af olie og gas både i Nordsøen og på land. I praksis betyder det, at 7. udbudsrunde i Nordsøen må være den sidste i kombination med, at den såkaldte ”åben dør-procedure” for nye olie/gas-licenser lukkes – herunder et permanent stop for at give nye licenser til efterforskning og udvinding af skifergas.
Samtidig bør Danmark fremskynde afviklingen af olie- og gasproduktionen fra de eksisterende felter i Nordsøen, som omtalt i mit første indlæg i debatten her.
DONG Energy’s plan om og Mærsk Oil’s overvejelser om frasalg af deres olie- og gas-aktiviteter er dog ingen hjælp for klimaet, da eventuelle købere blot kan fortsætte med at hive klimaskadelig olie og gas op fra undergrunden i Nordsøen.
Både staten og energiselskaberne bør lytte til Klimarådets formand, professor Peter Birch Sørensen, når han i Politiken blandt andet siger: ”Jeg synes, at der er grund til meget nøje at overveje, om det kan betale sig at investere en masse penge, hvis vi er i en situation, hvor vi på verdensplan skal udfase brugen af fossile brændsler relativt hurtigt. Hvis man tager togradersmålet alvorligt, bør man gøre sig den overvejelse”.
Se til Norge
Regeringen og Folketinget vil også gøre klogt i at vende blikket mod Norge og følge udviklingen her. Greenpeace og norske Natur & Ungdom har i oktober stævnet den norske regering, fordi den i juni 2016 gav 13 olieselskaber tilladelse til at bore efter olie i Barentshavet under landets 23. udbudsrunde.
I Barentshavet er der ikke tale om allerede eksisterende oliereserver eller olieproduktion, men tilladelser til at lede efter helt ny olie. Den norske regering er dermed i fuld gang med at fastlåse landet i fortsat intensiv olieudvinding i mange årtier fremover.
Anklagerne lyder på brud på Paris-aftalen og den norske Grundlovs paragraf 112, som blev ændret i 2014:
”Enhver har rett til et miljø, som sikrer helsen, og til en natur, der produksjonsevne og mangfold bevares. Naturens ressurser skal disponeres ut fra en langsiktig og allsidig betraktning, som ivaretar denne rett også for etterslekten”.
Det er første gang, at den norske grundlovs miljøparagraf om befolkningens og fremtidige generationers ret til et sundt klima bringes i brug. Resultatet afventes med spænding i de lande, hvor tilsvarende retssager er på vej.
Desværre findes der ikke en tilsvarende paragraf i den danske grundlov. Men Paris-aftalen bør i sig selv være nok til at mane til kraftig besindelse blandt det flertal af danske politikere, der stadig mener, at kun vores forbrug – men ikke vores produktion – af fossile brændsler skal udfases.
Et sådant tunnelsyn vil betyde, at vi efterlader en kolossal regning til kommende generationer og undlader at give vores bedste bidrag til indsatsen for at afværge klimaforandringernes mest katastrofale konsekvenser.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/1771/tarjei-haaland.jpg)