Kommuner gør sig til forud for nyt forsvarsforlig
To kommuner, der allerede har mange forsvarsarbejdspladser, vil gerne have nogle af de nye forsvarsarbejdspladser, som forøgelsen af forsvarsbudgettet sandsynligvis vil skabe. En tredje kommune vil bare gerne have, at Forsvaret vender tilbage efter 25 års fravær.
![Soldater fra Hærens Sergentskole på vej til julegudstjeneste i Sct. Jacobi kirken i Varde i december 2017.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/259223/97778.jpg)
![Andreas Krog](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5060-andreas-krog-2-48.jpg)
Andreas Krog
RedaktørDet er ikke kun de internationale våbenproducenter, der slikker sig om munden ved udsigten til, at det danske forsvarsbudget skal øges markant over de næste 11 år, og at der skal investeres massivt i nye kapaciteter.
Det gør man også i flere danske kommuner. For flere penge og mere udstyr betyder også, at der bliver brug for flere ansatte i Forsvaret. Og de arbejdspladser vil man gerne have fingre i flere steder i landet.
Et af de steder er i Varde Kommune, der fornylig inviterede Folketingets forsvarsudvalg på besøg. Udvalget er i øjeblikket i gang med de indledende knæbøjninger forud for forhandlingerne om et nyt forsvarsforlig, der sandsynligvis skal løbe helt frem til 2033.