FADD: Socialtilsyn skal styrkes gennem én direktion med fem lokalkontorer
DEBAT: Det var en vanskelig opgave at implementere lovgivningen om socialtilsyn fra 2014, men missionen lykkedes. Der er dog stadig plads til forbedringer, skriver Søren Skjødt.
![Først og fremmest er der brug for at samle socialtilsynene i en enstrenget organisation, mener FADD. (Foto: Bax Lindhardt/Ritzau Scanpix)<br>](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/197408/70038.jpg)
Af Søren Skjødt
Formand, Foreningen af døgn – og dagtilbud for udsatte børn og unge (FADD)
Siden loven om socialtilsyn trådte i kraft 1. januar 2014 har vi i FADD givet konstruktionen medvind i ønsket om at understøtte behovet for kontrol, kvalificering og udvikling af de tilbud, der arbejder med de mest udsatte borgere i landet.
Vi har fulgt udviklingen nøje og har haft jævnlige møder med såvel tilsynsledere, medarbejdere og det kontor i Socialstyrelsen, der varetager audit-funktionen.
Opgaven med at implementere den nye lovgivning for så vidt angår afklaring af mandat, styr på praksis, opgradering af egne kompetencer og i forhold til ansættelse og oplæring af de rigtige medarbejdere var vanskelig, men det er vors klare overbevisning, at missionen er lykkedes.
Alle indlæg hos Altinget skal overholde de presseetiske regler.
Debatindlæg kan sendes til [email protected].
Handlekraftige ledere, dedikerede medarbejdere og overvejende gode resultater fortæller historien om et relevant lovgivningsinitiativ. Operationen lykkedes. Patienten er oppegående, men har visse senfølgeskader. Så der er plads til forbedringer.
Enstrenget organisation
Først og fremmest er der brug for at samle konstruktionen i en enstrenget organisation.
Tilsynene skal tage den almindelige inddragelsesdagsorden alvorligt og komme i gang med at afrapportere til børnene i børnehøjde.
Søren Skjødt
Formand, Foreningen af døgn – og dagtilbud for udsatte børn og unge
Med fem selvstændige socialtilsyn, og fem tilsynsledere funderet i fem kommuner er det indlysende, at der kan opstå (for) store forskelle i håndteringen af i særlig grad kontrolopgaven.
Man har med den kommunale forankring sat sig mellem to stole: Behovet for ensartethed og myndigheder har svært ved at fungere sammen.
Vi har set eksempler på betydelige forskelle, som er kommet til udtryk gennem forskellige præmisser og fortolkninger af de kvalitetskriterier og indikatorer inden for syv temaer, der i kvalitetsmodellen danner grundlaget for opgørelse af resultater og effekt af den sociale indsats.
I den forbindelse beder vi om, at det seneste indikatortema, sundhedsforhold, bliver omfattet af dokumentation af, hvor meget det enkelte tilbud bruger af taksten til kost og sundhedsfremmende aktiviteter.
En direktion og fem lokalkontorer
Da kvalitetsmodellen samtidig er generisk (gælder på tværs af alle de forskellige tilbud) er det indlysende at socialtilsynets vurdering af kvaliteten skaber vanskelige vilkår for den ensartethed, der var et af målene med konstruktionen.
Vi foreslår, at konstruktionen samles med en direktion og fem lokalkontorer.
Derudover beder vi om, at tilsynslovgivningen ændres, så det fremover bliver socialtilsynet, som qua dets mangefacetterede kompetencer, der skal tage stilling til om magtanvendelser er tilladte eller ikke-tilladte.
Som det er nu, er det det enkelte tilbuds leder, der skal træffe den beslutning.
En ændring, som foreslået, skal desuden omfatte den nødvendige sparring og refleksion, så man på området samlet set kan blive (endnu) bedre til at håndtere de fysiske indgreb, der altid skal give anledning til særlig opmærksomhed og organisatorisk læring.
Nu vi er ved lov om voksenansvar, så bør det præciseres i lovgivningen, at den lov også skal gælde på dagbehandlings- og aflastningsinstitutioner.
Tag inddragelsesordning alvorligt
Socialtilsynene bør desuden udstyres med de nødvendige kompetencer og muskler, der kan medvirke til, at vi ikke længere i medierne kan blive vidner til sager, hvor enkeltpersoner kan trække millioner ud af driften til egen vinding.
Apropos udvidelse af beføjelser er det oplagt, at et kommende tilsyn på interne skole- og dagbehandlingsområdet også bliver lagt i hænderne på socialtilsynet for blandt andet at kunne have fokus på det helhedssyn, der vil kunne løfte opgaven med at samstemme "kontrol, kvalificering og udvikling" i forhold socialpædagogik/behandling og undervisning.
Til glæde for de børn og unge, der har brug for sammenhæng, koordination og kontinuitet.
Det sociale tilsyn bør endelig spille en proaktiv rolle i håndteringen af de mest komplekse børnesager, for eksempel i form af deltagelse i en ny visiteringskonstruktion, hvor staten bliver medfinansierende af de dyreste anbringelser.
Afslutningsvis skal tilsynene tage den almindelige inddragelsesdagsorden alvorligt og komme i gang med at afrapportere til børnene i børnehøjde, når de har talt med børn og unge på tilsynsbesøgene.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/20646/soeren-skjoedt.jpg)