Selveje Danmark: Frit valg bør være et centralt pejlemærke i ny sundhedsreform
Sundhedsreformen skal sikre reel lighed og understøtte menneskets selvbestemmelse, skriver Louise Dybdal og Signe Helena Søgaard.
![En kommende sundhedsreform skal sikre den nødvendige kapacitet og høj kvalitet i indsatser, skriver Louise Dybdal og Signe Helena Søgaard.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/284315/128435.jpg)
![Louise Dybdal](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/23121/louise-dybdal.jpg)
Louise Dybdal
Chefkonsulent, ældre-, udsatte- og sundhedsområdet, Selveje Danmark![Signe Helena Søgaard](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/30733/signe-helena-soegaard.jpg)
Signe Helena Søgaard
Chefkonsulent, Selveje DanmarkI dag lever 282.000 mennesker i social udsathed.
Udsathed kan dække over alt fra psykisk lidelse, alkohol- eller stofafhængighed, hjemløshed eller fysiske lidelser som konsekvens af misbrug.
Både sygdomsbilledet og demografien er under forandring. På 16 år er danskere med kroniske sygdomme næsten tredobbelt, og der kommer flere ældre, som har brug for sundhedsydelser.
Selveje Danmarks medlemmer møder mennesker på forskellige stadier af deres liv. De kan udgøre menneskets hjem, behandling, støtte og vejledning eller indgangen til et fællesskab.
Sundhedsreformen skal sikre reel lighed.
Louise Dybdal og Signe Helena Søgaard
Chefkonsulenter, Selveje Danmark
Medlemmer oplever, hvordan alt for mange mennesker i sårbare positioner ikke får den behandling, støtte og hjælp, som de har brug for.
For Selveje Danmark er det derfor helt afgørende, at en kommende sundhedsreform sikrer den nødvendige kapacitet, høj kvalitet i indsatser og sammenhæng både i og på tværs af sektorer.
Sundhedsreformen skal sikre reel lighed og understøtte menneskets selvbestemmelse.
I Selveje Danmark kommer vi derfor til at måle en kommende sundhedsreform på følgende parametre.
Fokus på incitamentsstrukturer
En ny ansvarsfordeling kan hurtigt skabe nye sektorudfordringer, hvis sektorerne ikke forpligtes til at koordinere og samtænke deres indsatser og ydelser fra start.
Derfor er det helt afgørende, at nye incitamentsstrukturer i højere grad tilskynder til at sikre sammenhæng og levering af indsatser af høj kvalitet, ligesom de bør understøtte forebyggelse og tidlig indsats.
Ellers er der stor risiko for, at borgere fortsat bliver kastebolde mellem sektorer eller ikke modtager den rette indsats i tide, fordi gevinsten for indsatsen for eksempel ligger i en anden sektor.
Fokus på adgang til sundhedsvæsenet
Psykiske og sociale problemstillinger kan spænde ben for evnen til selv at opsøge relevante tilbud, overholde aftaler og videregive relevante oplysninger.
Vi ved, at der flere steder i sundhedsvæsenet er barrierer, der gør det svært for mennesker i udsathed at benytte sundhedsvæsenet. For eksempel fordi sundhedsydelserne kræver en henvisning og en forudgående aftale, at de er forbundet med ventetid eller kræver egenbetaling.
Det er alle barrierer, som sundhedsvæsenet bliver nødt til at tage højde for, og som bør adresseres i en kommende sundhedsreform, hvis der skal sikres reel og ikke blot formel lighed.
Fokus på kompleksiteten
Udviklingen i sygdomsbilledet kræver, at sundhedsvæsenet bliver langt bedre til at håndtere flere langvarige og tværgående forløb.
Det er desværre alt for ofte vores erfaring, at systemet kun kan adressere én lidelse ad gangen — uden blik for sammenhænge mellem for eksempel somatisk sygdom, misbrug og psykisk lidelse.
Det er vores erfaring, at systemet kun kan adressere én lidelse ad gangen.
Louise Dybdal og Signe Helena Søgaard
Chefkonsulenter, Selveje Danmark
Behandlingsrådets ulighedsanalyse fra 2023 viser for eksempel, at patienter med psykisk lidelse er i forøget risiko for at dø inden for et år efter deres første somatiske hospitalskontakt sammenlignet med patienter med tilsvarende somatiske sygdom uden psykisk lidelse.
Der peges på, at det blandt andet hænger sammen med, at patienter med psykisk lidelse i nogle sammenhænge modtager en lavere kvalitet af behandlingen i det somatiske sundhedsvæsen, fordi den psykiske lidelse overskygger de somatiske følgesygdomme.
Fokus på psykiatrien
Det faglige oplæg til 10-årsplanen tegner et billede af en udfordret psykiatri. Særligt socialpsykiatrien har i alt for mange år været massivt underprioriteret.
Det er på trods af, at der i dag stilles stadig flere krav til den socialpsykiatriske indsats — blandt andet som konsekvens af manglende pladser i behandlingspsykiatrien og tidligere udskrivninger.
I dag bliver næsten én ud af fire borgere, der udskrives fra psykiatrien, genindlagt inden for en måned.
En ny organisering af sundhedsvæsenet bør sikre den nødvendige kapacitet i social- og behandlingspsykiatrien og et langt tættere og mere forpligtende samarbejde mellem botilbuddene, psykiatrien og de almenmedicinske tilbud, så beboernes behov mødes i tide.
Fokus på selvbestemmelse
Indenfor psykiatrien er der længe blevet arbejdet for at omlægge, udbrede og implementere en recovery-orienteret tilgang til psykiske lidelser.
Recovery-orienteret rehabilitering har fokus på at give mennesket kontrollen tilbage over eget liv. Oplevelsen af selvbestemmelse kan øge livskvaliteten og skabe rum for, at mennesket kan udvikle sig og forfølge egne ønsker, håb og drømme for fremtiden.
Men dette er ikke blot gældende for mennesker med psykiske lidelser, men for mennesker generelt.
Oplevelsen af at høre til, bidrage og træffe egne beslutninger styrker livsglæde og livskvalitet. Selvbestemmelse og frit valg bør derfor være et centralt pejlemærke i en kommende sundhedsreform.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/30733/signe-helena-soegaard.jpg)
Signe Helena Søgaard
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/23121/louise-dybdal.jpg)