Sundhedsaktører: Vi skal inddrage klinisk forskning i diskussionen af fremtidens sundhedsvæsen
Den kliniske forskning bidrager først og fremmest til et dansk sundhedsvæsen i verdensklasse. Herudover er klinisk forskning rygraden i den Life Science-sektor, der lige nu er drivkraften i dansk økonomi, skriver syv sundhedsaktører i et fælles indlæg.
![Dansk klinisk forskning har blandt andet bidraget til den verdensklasse kræft- og hjertebehandling, vi har i dag. Men der er risiko, for at læger og sygeplejersker ikke får tid til kliniske forskning, fordi behandling og pleje kalder, skriver syv sundhedsaktører i et fælles indlæg.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/282683/125943.jpg)
Marianne Pilgaard m.fl.
Se den fulde liste i faktaboksen nederst i indlæggetLige om lidt begynder politikerne at tegne nye streger for det danske sundhedsvæsen. Der er uden tvivl brug for at gentænke indretningen af sundhedsvæsenet i en tid, hvor alle efterspørger ressourcer i form af både finansiering og arbejdskraft.
I denne situation er det afgørende, at de politiske beslutningstagere ikke glemmer klinisk forskning. Tværtimod bør den kliniske forskning tænkes mere ind i både den måde, vi organiserer sundhedsvæsenet på, og i den daglige drift af fremtidens sundhedsvæsen. Dermed understøtter vi de mange fordele, som den kliniske forskning giver.
Den kliniske forskning skal tænkes mere ind i både den måde, vi organiserer sundhedsvæsenet på.
Marianne Pilgaard m.fl.
Kliniske forskning er afgørende for afprøvningen af nye behandlinger, som potentielt er bedre og mere omkostningseffektive. Samtidig tester den, at de eksisterende behandlingsmetoder, procedurer og plejeindsatser faktisk lever op til de forventninger, vi har til dem.
Derudover bidrager kliniske forskning til et dansk sundhedsvæsen i verdensklasse, hvor det er attraktivt at arbejde, fordi medarbejderne er med til at forbedre hverdagen og forme fremtiden. Og endelig er klinisk forskning rygraden i den Life Science-sektor, der lige nu er drivkraften i dansk økonomi.
Der er således mange gode grunde til at styrke klinisk forskning. Lad os starte hos dem, der hele handler om, nemlig patienterne.
Patienterne får bedre behandling
I Danmark er der høj tillid til de sundhedsprofessionelle og stor interesse i at deltage i kliniske forskning. Det er til gavn for fremtidens patienter, og i nogle tilfælde er deltagelse i klinisk forskning også en gevinst for den enkelte forsøgsdeltager.
Et eksempel er Karen, som i 2011 fødte sine tvillingedrenge. Under amningen fandt hun en knude i brystet og fik i en alder af kun 35 år konstateret brystkræft.
Siden da har Karen kæmpet med kræften. Og med en række behandlinger med tilhørende bivirkninger, som hjalp lidt, men ikke for alvor slog sygdommen ned. Til sidst var lægerne løbet tør for standardbehandlinger. Karens krop kunne ikke klare mere kemobehandling, og kræftsvulsten var vokset til 11 centimeter. Der var ikke meget håb tilbage.
I processen blev der lavet en helgenom-sekventering af Karens kræftsvulst. Ud fra den dukkede et relevant forsøg op hos Rigshospitalets Fase 1-enhed, hvor man ønskede at teste brystkræftpatienter med en immunterapi udviklet til en anden type kræft.
Karen startede i forsøget og modtog behandling i to år. Derefter stoppede behandlingen, og Karen har ikke modtaget behandling for sin kræftsygdom siden sommeren 2021. Kræftsvulsten på 11 centimeter er nu blevet til små skygger, som der løbende holdes øje med.
I dag er Karen ikke rask. Hun kæmper stadig med senfølgerne efter en sygdom, der var meget tæt på at slå hende ihjel. Men hun er i live. Og hun har netop fejret konfirmation for sine tvillingedrenge.
Takket være den tillid, som Karen og tusindvis af andre patienter viser sundhedsvæsenet, når de deltager i kliniske forsøg, forbedres behandling og pleje. Det er en tillid, vi skal værne om ved at gøre den kliniske forskning endnu bedre og endnu bredere, så den kan nå ud til alle.
Sundhedsvæsenet bliver bedre
Danmark er førende indenfor kliniske forskning. Det flytter sundhedsvæsenet, så det hele tiden bliver bedre ved til at gøre vores læger og sygeplejersker dygtigere til deres arbejde.
Vi får en viden og en erfaring, som er langt større end vores lands størrelse ellers berettiger os til. Det har blandt andet bidraget til den verdensklasse kræft- og hjertebehandling, vi har i dag. Men der er risiko, for at læger og sygeplejersker ikke får tid til kliniske forskning, fordi behandling og pleje kalder.
Klinisk forskning er rygraden i den Life Science-sektor, der lige nu er drivkraften i dansk økonomi.
Marianne Pilgaard m.fl.
De læger og sygeplejersker, der forsker bruger ofte en del af deres fritid på det, mens dem der gerne vil starte på forskning kan mangle ressourcer og tid til at komme i gang. Dette skyldes blandt andet, at der er en stor administrativ opgave forbundet med klinisk forskning.
Derfor skal vi forbedre forskningsstrukturerne, engagere andre faggrupper end læger og sygeplejersker og reducere de betydelige administrative byrder, som står i vejen for den kliniske forskning.
De forbedrede behandlingsmuligheder er en af årsagerne til, at danskerne lever længere end tidligere. Skal den udvikling forsætte, er det vigtigt, at klinisk forskning bliver en mere integreret del af driften i alle dele af sundhedsvæsenet, så sygdomsområder der lige nu har svære kår, kan opbygge den nødvendige kapacitet til forskning.
Det vil komme patienter med eksempelvis sjældne sygdomme, psykisk sygdom og multisygdomme til gavn – områder hvor der i dag ikke er meget klinisk forskning.
Samfundet får en uerstattelig værdi
Danmark er det land i Europa, hvor der gennemføres flest kliniske forsøg målt i forhold til indbyggertallet. Det er ikke helt tilfældigt. Det skyldes i høj grad patienternes og myndighedernes tillid til den kliniske forskning samt den stærke tradition for offentligt-privat samarbejde indenfor sundhedsområdet. Samtidig er klinisk forskning også et vigtigt led i værdikæden for Life Science.
Den kliniske forskning i Danmark skaber nye danske arbejdspladser. Den er desuden med til at skabe det miljø, som fremtidens Life Science-industri bygger på, og som gør det attraktivt at flytte forskning og produktion til Danmark, hvilket igen sikrer mange arbejdspladser.
Den økonomiske vækst i Danmark i 2023 skyldes Life Science-industrien i en sådan grad, at Danmark ville have en negativ vækst i bruttonationalproduktet på 0,1 procent sidste år, hvis man trækker Life Science-industriens bidrag fra. I stedet oplevede vi en stigning på hele 1,8 procent.
Danmark er det land i Europa, hvor der gennemføres flest kliniske forsøg målt i forhold til indbyggertallet.
Marianne Pilgaard m.fl.
Life Science-industrien stod for 19 procent af den danske eksport i 2023, hvilket svarer til 176 milliarder kroner. Det er en fordobling på ti år.
Potentiale til meget mere
På en række parametre har Danmark forudsætningerne for at få endnu mere ud af vores kliniske forskning. Vi er førende i verden, når det handler om digitalisering af sundhedsvæsenet og opbygning af sundhedsregistre.
Vi har investeret substantielt i Nationalt Genom Center og personlig medicin nyder en betydelig politisk opbakning. Vi har borgernes tillid og bliver bedre og bedre til at inddrage patienter i både behandling og forskning.
Hvis vi i Danmark fortsætter den gode stil og fremmer samarbejde mellem det offentlige sundhedsvæsen, private virksomheder og civilsamfundet (patient- og pårørendeforeninger) om klinisk forskning, er der potentiale til meget mere.
Men det kræver, at vi lægger til i stedet for at trække fra. Derfor skal der herfra lyde en kraftig opfordring til at inddrage klinisk forskning i den omfattende diskussion af fremtidens sundhedsvæsen, der skydes i gang lige om lidt, så den bliver en del af løsningen.
For klinisk forskning er grundlaget for et sundhedsvæsen, som forbedrer patientens liv, udnytter ressourcerne optimalt, øger personalets faglighed og velstanden i samfundet.
- Marianne Pilgaard, direktør, Trial Nation
- Kristoffer Rohrberg, overlæge, Rigshospitalet
- Lisbeth Doktor, repræsentant, Danske Patienter
- Annelis Feddersen, Head of Clinical Development, Novo Nordisk Danmark
- Anders Perner, næstformand, LVS
- Kim Brixen, lægelig direktør, Odense Universitetshospital
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/18092/marianne-pilgaard.jpg)
Marianne Pilgaard
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/15478/lisbeth-koed-doktor.jpg)
Lisbeth Koed Doktor
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/7755/anders-perner.jpg)