Cowi om klimaforandringer: Løft eksisterende byområder og skab helt nye byrum
Danskere mærker allerede nu konsekvenserne af varmere, vådere og mere ekstremt vejr. Et ændret klima kalder på akut handling, men rummer også et stort potentiale for at udvikle byer, kyster og rekreative områder, skriver Henrik Winther.
![Efter renoveringen af Enghaveparken på Vesterbro i København kan parken nu samle 22.600 kubikmeter skybrudsvand. Regnvand fra parken kan
genanvendes til for eksempel vanding, skriver Henrik
Winther.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/251046/89394.jpg)
Henrik Winther
EVP/Managing Director, COWI Danmark, betyrelsesformand, Foreningenen af Rådgivende Ingeniører (FRI) medlem af Hovedbestyrelsen for DINæsten én million danskere bor under én kilometer fra kystlinjen, og Danmarks ti største byer er alle havnebyer.
Derfor er det heller ikke overraskende, at mange danskere allerede nu mærker konsekvenserne af klimaforandringer og mere ekstremt vejr. Ikke mindst i form af gentagne oversvømmelser fra skybrud og stormflod, som nu forekommer oftere og med større kraft.
Det er positivt, at regeringen og Folketingets partier har igangsat arbejdet med en national plan, som skal bane vejen for fremtidens klimatilpasning.
I det arbejde står vi som samfund overfor afgørende valg om, hvordan vi bedst muligt sikrer kritisk infrastruktur, boliger og kulturarv mod ødelæggende oversvømmelser.
Men det er nok så vigtigt, at vi ser og griber mulighederne for at løfte eksisterende byområder og skabe helt nye byrum, med fremsynede projekter og løsninger.
Hvad gør vi ved klimaforandringernes konsekvenser for boligmarkedet?
Klimaforandringerne rammer nu boligmarkedet, hvor boliger i områder med risiko for oversvømmelser sælges seks procent lavere end boliger, der ligger i sikker afstand fra vandet.
Eksperter, som Mandag Morgen har talt med, er ikke i tvivl. I takt med at klimaforandringerne fører til flere og større oversvømmelser og stormfloder, stiger risikoen for økonomiske tab for boligejere, forsikringsselskaber og banker.
Beregningerne fra Nationalbanken viser, at det især er på Amager, Lolland-Falster, ved Køge Bugt og visse steder på den nordfynske samt vest- og nordjyske kyst, at bankerne har store andele af deres pant bundet i oversvømmelsesudsatte boliger.
Altinget By og Bolig giver ordet til eksperter, interesseorganisationer og politikere, som i en temadebat kommer ind på, hvad de vil gøre ved de problemer, som klimaforandringerne betyder for boligmarkedet.
Om temadebatter:
Altingets temadebatter deltager en række aktører, som skriver debatindlæg om aktuelle emner.
Alle indlæg er alene udtryk for skribenternes holdning, og indlæg i Altinget skal overholde de presseetiske regler.
Debatindlæg kan sendes til [email protected].
Her vil jeg pege på fire centrale komponenter, som bør indtænkes i en kommende national plan, hvis vi skal få mest muligt ud af fremtidens investeringer i klimatilpasning.
Langsigtet national planlægning
Når vi taler klimatilpasning og kystsikring, er vi i Danmark kommet langt med kortlægning, analyser og risikovurderinger.
Alle landets 98 kommuner har siden 2013 udarbejdet planer for klimatilpasning, og der foregår aktuelt et stort arbejde med at opdatere planerne i det såkaldte DK2020-samarbejde.
Desuden har Kystdirektoratet blandt andet kortlagt udfordringen langs kyststrækninger og udpeget 14 områder med særlig stor risiko for oversvømmelser.
Med dette afsæt har vi gode muligheder for at lave en langsigtet national plan, som prioriterer projekter og tiltag i tid. Gerne med en rullende planlægning, hvor prioriteter ændres, i takt med at vi bliver klogere. Det vil skabe stabilitet omkring planlægning af kritiske og nødvendige projekter og føre til bedre og mere robuste løsninger.
Byudvikling og merværdi
Den anden komponent er hensynet til byudvikling og muligheden for at give eksisterende byrum et løft gennem klimatilpasningsprojekter.
Her bør en dansk plan udformes, så hensynet til løsninger, der skaber merværdi, for eksempel i form af rekreative områder eller nye byrum, tilgodeses.
Enghaveparken er et godt eksempel: I Cowi har vi bistået Københavns Kommune med renoveringen af Enghaveparken på Vesterbro i København, der nu kan samle 22.600 kubikmeter skybrudsvand.
Mens regnvand fra parken kan genanvendes til for eksempel vanding. Samtidig har Enghaveparken fået et væsentligt løft, så der nu er bedre mulighed for leg og rekreativt ophold.
Hvis dette potentiale skal realiseres fuldt ud, kræver det, at en national plan også tager højde for samlede synergieffekter og mulige merværdier, så løsninger og tiltag tjener flere formål udover den rent tekniske klimatilpasning.
Koordinering på tværs
Klimatilpasning og kystsikring kan være en kompliceret øvelse.
Der er ikke tid til tøven
Henrik Winther
Vicedirektør, Cowi
Særligt når projekter går på tværs af kommunegrænser og kræver opbakning fra en bred kreds af interessenter med forskellige særinteresser.
Kommunerne kan hver for sig udarbejde strategier og handlingsplaner, men klimaforandringerne og konsekvenserne heraf går på tværs af kommunegrænser.
Her kan gode eksempler – som samarbejdet omkring Harrestrup Å – tjene som inspiration til at lægge nye spor for national koordinering og styrke samarbejdet om helhedsplaner på tværs af aktører og geografi.
National medfinansiering
Den sidste komponent er national medfinansiering, hvor Cowi ligesom en bred kreds af øvrige aktører bakker op om ideen om en klimatilpasningsfond, hvor staten bidrager mere end i dag.
Som udgangspunktet skal fonden kunne give 50 procent tilskud til kystbeskyttelse og klimatilpasning på tværs af alle landets kommuner. Det er dog forudsat, at projekterne opfylder en række kriterier for medfinansiering i forhold til nationale sikkerhedsniveauer, sikring af værdier og kulturarv, merværdi for byer og rekreative områder med videre.
Udbetalingen skal sikre, at der løftes i flok, og at store projekter af national betydning hverken forsinkes eller helt bremses på grund af lokale udfordringer med at løfte økonomien i projekterne.
Der er ikke tid til tøven, og når Nationalbanken advarer om enorme samfundstab ved oversvømmelser af ejendomme og samfundskritisk infrastruktur, så skal der handles.
En oplagt handling er at benytte den nationale plan til at styrke og accelerere indsatsen og sikre, at vi bedst muligt griber de store muligheder, som fremtidens klimatilpasning også bringer med sig.