Energinet og Better Energy: Alle skal tage ansvar for den grønne omstilling af elnettet
Det er afgørende at udbygge, styrke og udnytte elnettet bedre, hvis vi skal nå vores klimamål. Det kræver, at både elproducenter, -distributører og –forbrugere tager ansvar for omstillingen til vedvarende energi, skriver Søren Dupont Kristensen og Rasmus Lildholdt Kjær.
![Nyt elforbrug skal i højere grad placeres i nærheden af elproduktionen, og tarifferne bør sammen med andre markedsløsninger understøtte et mere fleksibelt elforbrug, skriver Søren Dupont Kristensen og Rasmus Lildholdt Kjær.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/264155/103909.jpg)
![Rasmus Lildholdt Kjær](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/26635/rasmus-lildholdt-kjaer.jpg)
Rasmus Lildholdt Kjær
Adm. direktør og medstifter, Better EnergySøren Dupont Kristensen
Executive Vice President, Chief Operating Officer (COO), EnerginetVi står med en bunden opgave. Skal vi nå vores klimamål, så kræver det en massiv elektrificering. Fossilbiler skal erstattes af elbiler, varmepumper og fjernvarme skal fortrænge gasfyr, og flybrændstof skal gøres grønt.
Samtidig skal det stigende elforbrug mindst følges af en tilsvarende stigning i den grønne elproduktion. Faktisk skal den grønne elproduktion fra især vind og sol stige noget hurtigere end elforbruget.
Det skal den for at kompensere for det forventede fald i produktionen fra kraftværker på gas og kul, og for at Danmark – med sit store VE-potentiale – kan blive nettoeksportør af grøn energi til Europa, som er den politiske målsætning.
Tarifferne skal understøtte fleksibilitet
Elnettet skal derfor udbygges og forstærkes. Men det er ikke kun nyinvesteringer i elnettet, der er påkrævet. Vi skal også blive bedre til at udnytte elnettet. Nyt elforbrug skal i højere grad placeres i nærheden af elproduktionen, og tarifferne bør sammen med andre markedsløsninger understøtte et mere fleksibelt elforbrug.
I takt med en øget elektrificering stiger både vigtigheden af intelligent styring af elforbruget og behovet for en mere effektiv udnyttelse af kapaciteten i nettet.
Mere omkostningsægte tariffer vil blandt andet kunne belønne fleksibilitet, afbrydelighed og samplacering af forbrug og produktion – og samtidig give elproduktion, som i høj grad er baseret på sol og vind, et incitament til at optimere anvendelsen af elnettet.
Samplaceret vind og sol vil eksempelvis ofte have værdi af at deles om tilslutningskapaciteten til det kollektive elnet. Solcelleparker producerer mest i sommerhalvåret, mens vindmøllerne typisk producerer mest i vinterhalvåret.
Faktisk er opgaven ikke længere at integrere vedvarende energi i energisystemet, men at gøre den vedvarende energi til grundstammen i energisystemet.
Søren Dupont Kristensen, Rasmus Lildholdt Kjær
Tariffer, der således understøtter fleksibilitet, styrker innovationen og nytænkningen i energibranchen og sikrer en mere omkostningseffektiv grøn omstilling. Vi skal blive langt bedre til at bruge strømmen, når den er billig og grøn, i stedet for når elproduktionen er sort og dyr.
Grundlæggende består denne del af udfordringen i at skabe et fleksibelt energisystem, som kan holde balancen, uanset hvor meget solen skinner, eller vinden blæser – og under hensyntagen til kapaciteten i nettet.
Her er forventningen, at den kommende elektrificering af transporten, varmeområdet samt Power-to-X-produktion bliver vigtige brikker. Samtidig stiller PtX-ambitionerne høje krav til, at Danmark bliver et lavprisområde for grøn strøm. Omkostningerne til el udgør 50-80 procent af produktionsomkostningerne for den grønne brint, der vil blive grundproduktet i fremtidens grønne PtX-industri.
Elnettets infrastruktur bør planlægges i god tid
Energinet er allerede godt i gang med at planlægge og udbygge højspændingsnettet og tilslutte meget ny grøn elproduktion til elnettet.
Sidste år blev Nordeuropas største solcellepark eksempelvis tilsluttet i Holstebro på højspændingsnettet. Det skete i et tæt samarbejde mellem Energinet og Better Energy. Skal vi lykkes med den grønne omstilling, er det betinget af lignende samarbejder mellem netselskaber, producenter og forbrugere.
Også de kommende store havmølleparker, der jævnfør klimaaftalen snart skal i udbud, er Energinet i gang med at planlægge transmissionsinfrastrukturen til.
Det giver god mening at planlægge og udbygge efter kommende store energiparker, inden de rent faktisk står der. Alternativt er der risiko for, at infrastrukturen kommer for sent og underdimensioneres, hvis den udelukkende dimensioneres efter allerede kendte og sikre projekter.
For vi kender målet – et 100 procent VE-baseret energisystem, så behovet for elnet bliver kun større i fremtiden.
Et VE-baseret elsystem er fælles ansvar
De nye grønne elproducenter skal i højere grad bidrage til at sikre balance og stabilitet i elsystemet, og forbrugerne skal blive mere fleksible. Det er helt centralt for, at vi også i et 100 procent VE-baseret elsystem kan opretholde høj forsyningssikkerhed til rimelige omkostninger.
Bindeleddet er her netselskaberne og Energinet, der skal sikre både de tekniske nettilslutninger og de markedsmæssige rammer
Det er bydende nødvendigt, at dem, der producerer energi, og dem, som forbruger energi, også tager deres del af ansvaret for et velfungerende elsystem, når der skal integreres store mængder af sol- og vindenergi i både distributions- og transmissionsnet.
I Danmark har vi nogle af de bedste forudsætninger for at lykkes med det store udbygningspuslespil og sætte yderligere handling bag ord. Det starter med et tæt, konstruktivt og forpligtende samarbejde energiaktørerne imellem.
Søren Dupont Kristensen, Rasmus Lildholdt Kjær
I Better Energy har vi blandt andet gjort det ved at opkvalificere vores egne faglige kompetencer til at se på helheden i systemet fremfor kun på egne anlæg og ved at ansætte eksperter, der kan bidrage til at skabe fremtidens løsninger i samspil med forsyningsansvarlige, distributører og de store forbrugere.
Det er en bunden opgave, at kompetencer og systemforståelse skal styrkes i hele værdikæden gennem et tættere samarbejde.
Lægger man dertil en fælles udviklingsindsats i branchen med henblik på at optimere energiparkernes elektrotekniske egenskaber og elsystemets krav til samme, vil vi for alvor skabe grundlaget for en effektiv grøn omstilling med høj forsyningssikkerhed.
Faktisk er opgaven ikke længere at integrere vedvarende energi i energisystemet, men at gøre den vedvarende energi til grundstammen i energisystemet.
Omstillingen af elsystemet er også sikkerhedspolitik
De seneste otte år har været de varmeste, vi hidtil har målt. Den nedslående kendsgerning er, at varmerekorderne bliver endnu vildere fremover, medmindre vi gør alt, hvad vi kan for at gøre os fri fra fossil energi.
Omstillingen fra fossile brændsler er dog ikke bare en moralsk forpligtelse over for kommende generationer. Det er også god sikkerhedspolitik.
I alt for mange år har vi været afhængige af energiimport fra autoritære regimer. Vi styrker med andre ord en friere verden, når vi mindsker afhængigheden af gas og olie.
Trods talrige klimakonferencer og klimaløfter og ambitiøse politiske aftaler har vi endnu ikke evnet at få knækket CO2-kurven på global plan.
I årenes løb har forskellige klimaløfter næret håb. Men håb udspringer ikke kun af ord. Håb udspringer af handling.
I Danmark har vi heldigvis nogle af de bedste forudsætninger for at lykkes med det store udbygningspuslespil og sætte yderligere handling bag ord. Det starter med et tæt, konstruktivt og forpligtende samarbejde energiaktørerne imellem.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
Søren Dupont Kristensen
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/26635/rasmus-lildholdt-kjaer.jpg)