11. marts 2024 kl. 08.00Ministersvar
Susie Jessen svarer Marie Bjerre
Susie Jessen (DD) spørger ministeren for ligestilling, Marie Bjerre, hvordan ministeren vil sikre, at ligestillingen af krisecentre ikke medfører sikkerhedsbrister, hvor eksempelvis voldsudsatte kvinder møder deres voldsmand grundet manglende kønsadskillelse på krisecentrene
![](https://legacy.altinget.dk/images/Writers/4694-redaktionen.png)
Ministersvar er robotgenereret indhold, der oprettes automatisk på basis af Folketingets database over de spørgsmål, der stilles af Folketingets medlemmer og besvares af regeringens ministre. Overskrifterne er skrevet af Altinget. Altinget tager forbehold for fejl i indholdet.
L 104, Spørgsmål 1
Hvordan vil ministeren sikre, at ligestillingen af krisecentre ikke medfører sikkerhedsbri
ster, hvor eksempelvis voldsudsatte kvinder møder deres voldsmand grundet manglende kønsadskillelse på krisecentrene?
ster, hvor eksempelvis voldsudsatte kvinder møder deres voldsmand grundet manglende kønsadskillelse på krisecentrene?
Svar fra mandag den 11. marts 2024
”Hvordan vil ministeren sikre, at ligestillingen af krisecentre ikke medfører sikkerhedsbrister, hvor eksempelvis voldsudsatte kvinder møder deres voldsmand grundet manglende kønsadskillelse på krisecentrene?” Svar:
Da lovgivningen hører under Social-, Bolig- og Ældreministeriet har jeg til brug for besvarelsen indhentet bidrag fra dem. Social-, Bolig- og Ældreministeriet har oplyst følgende, som jeg kan henholde mig til:
”Det bemærkes, at den foreslåede lovændring ikke vil medføre, at der pr. 1. juli 2024 automatisk vil være adgang for mænd på landets nuværende kvindekrisecentre. Eksisterende kvindekrisecentre vil efter lovændringen kunne fortsætte som før, det vil sige fortsætte med at være krisecentre, der kun er målrettet kvinder. Voldsudsatte kvinder vil derfor fortsat kunne tage ophold på tilbud, der kun er målrettet kvinder.
Dertil bemærkes det, at krisecentrene fortsat vil være omfattet af socialtilsynets godkendelse og tilsyn. Såfremt eksisterende kvindekrisecentre fremover ønsker at tilbyde krisecenterophold til både mænd og kvinder skal de ansøge om godkendelse hertil fra socialtilsynet.
Socialtilsynet vil i forbindelse med godkendelser af nye krisecentre, ændring af eksisterende krisecentres godkendelser samt i forbindelse med det driftsorienterede tilsyn fortsat skulle vurdere, om tilbuddet har den fornødne kvalitet under hensyn til tilbuddets karakter og målgruppe. I denne vurdering vil det bl.a. indgå at se på køn i forhold til tilbuddets fysiske rammer, personalets kompetencer, om tilbuddet understøtter borgernes fysiske og mentale sundhed og trivsel m.v. I vurderingen af de fysiske rammer indgår bl.a., om tilbuddets indretning understøtter målgruppens behov og formålet med indsatsen, herunder borgernes trivsel og tryghed.
Dertil kommer, at der ikke vil være fri adgang til krisecentre for alle. Det vil fortsat være lederen af krisecentret, der træffer afgørelse om optagelse ud fra en konkret vurdering af, om der er tale om en person udsat for vold i nære relationer inden for rammerne af servicelovens §
109.”
Da lovgivningen hører under Social-, Bolig- og Ældreministeriet har jeg til brug for besvarelsen indhentet bidrag fra dem. Social-, Bolig- og Ældreministeriet har oplyst følgende, som jeg kan henholde mig til:
”Det bemærkes, at den foreslåede lovændring ikke vil medføre, at der pr. 1. juli 2024 automatisk vil være adgang for mænd på landets nuværende kvindekrisecentre. Eksisterende kvindekrisecentre vil efter lovændringen kunne fortsætte som før, det vil sige fortsætte med at være krisecentre, der kun er målrettet kvinder. Voldsudsatte kvinder vil derfor fortsat kunne tage ophold på tilbud, der kun er målrettet kvinder.
Dertil bemærkes det, at krisecentrene fortsat vil være omfattet af socialtilsynets godkendelse og tilsyn. Såfremt eksisterende kvindekrisecentre fremover ønsker at tilbyde krisecenterophold til både mænd og kvinder skal de ansøge om godkendelse hertil fra socialtilsynet.
Socialtilsynet vil i forbindelse med godkendelser af nye krisecentre, ændring af eksisterende krisecentres godkendelser samt i forbindelse med det driftsorienterede tilsyn fortsat skulle vurdere, om tilbuddet har den fornødne kvalitet under hensyn til tilbuddets karakter og målgruppe. I denne vurdering vil det bl.a. indgå at se på køn i forhold til tilbuddets fysiske rammer, personalets kompetencer, om tilbuddet understøtter borgernes fysiske og mentale sundhed og trivsel m.v. I vurderingen af de fysiske rammer indgår bl.a., om tilbuddets indretning understøtter målgruppens behov og formålet med indsatsen, herunder borgernes trivsel og tryghed.
Dertil kommer, at der ikke vil være fri adgang til krisecentre for alle. Det vil fortsat være lederen af krisecentret, der træffer afgørelse om optagelse ud fra en konkret vurdering af, om der er tale om en person udsat for vold i nære relationer inden for rammerne af servicelovens §
109.”