EVA: Frafaldet på uddannelserne er ikke nedbragt i 30 år trods indsats
DEBAT: Frafaldet på uddannelser har igennem 30 år ligget bemærkelsesværdigt stabilt – og højt. Der er behov for indsatser i forbindelse med både optag, studiestart og tilrettelæggelse af uddannelserne, skriver Camilla Thorgaard og Bjarke T. Hartkopf.
![Længden af studiestarten og
de studerendes vurdering af det sociale hænger sammen med efterfølgende
frafaldsrater, skriver Camilla
Thorgaard og Bjarke T. Hartkopf.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/184851/57504.jpg)
Af Camilla Thorgaard og Bjarke T. Hartkopf
Hhv. områdechef og chefkonsulent, Danmarks Evalueringsinstitut
Regeringen ønsker at nedbringe frafaldet på de erhvervs- og professionsrettede uddannelser for at sikre ”uddannelse af flere faglærte og velfærdsmedarbejdere”.
Det fremgår af det meget omtalte forståelsespapir, og man forstår hensigten: Lad os skaffe os flere sygeplejersker og elektrikere ved at få flere igennem studiet.
Frafaldet ligger stabilt trods indsats
Ambitionen om at mindske frafaldet er dog langtfra ny.
Debatindlæg kan sendes til [email protected]
Det koster uddannelsesinstitutionerne penge, når studerende falder fra, og ledelserne ude på landets uddannelser har derfor gennem mange år haft fokus på at nedbringe frafaldet.
Flere dybt engagerede uddannelsesmennesker vil betro dig, at de bliver trætte helt ud i fingerspidserne, når de endnu en gang bliver opfordret til at finde på nye kreative måder at reducere frafaldet på.
Til trods for institutionernes indsats har frafaldet på de videregående uddannelser ligget bemærkelsesværdigt stabilt gennem de seneste år.
Camilla Thorgaard og Bjarke T. Hartkopf
Hhv. områdechef og chefkonsulent, Danmarks Evalueringsinstitut
Til trods for institutionernes indsats har frafaldet på de videregående uddannelser ligget bemærkelsesværdigt stabilt gennem de seneste år.
Danmarks Evalueringsinstitut, EVA, har siden 2016 undersøgt frafaldet på de videregående uddannelser for at styrke vores viden om, hvad det skyldes, og hvordan det kan nedbringes.
Der mangler fortsat solid viden fra praksis på en række områder, men vi vil alligevel tillade os at give et bud på, hvad uddannelsesinstitutionerne kan have mindre og mere fokus på i det videre arbejde.
Drop drømmen om én indsats, der løser udfordringen
Til trods for alverdens hovedbrud og udviklingsprojekter findes der ikke en magisk indsats, som kan løse frafaldsudfordringen alle steder.
Samtidig er den forskningslitteratur om indsatser til at forebygge frafald, som reelt har målt effekten af indsatserne, ganske tynd.
De ”bedste bud” ligger inden for forskellige former for introaktiviteter, der skal ruste de unge til specifikke vanskelige fag eller sikre en god social integration. Og det er ofte med islæt af at være tilpasset den enkelte uddannelseskontekst og nogle specifikke grupper af studerende.
Hav realistiske forventninger til den datadrevne løsning
På mange uddannelsesinstitutioner har ledelsen sat medarbejdere – og deres computere – i arbejde for at finde en datadrevet løsning, hvor data bruges til at finde de studerende, som er i risiko for at falde fra.
Men det kan være vanskeligt at sikre data, der giver mening og kommer i de rigtige hænder på det rigtige tidspunkt, og flere løber ind i den udfordring, at de reelt ikke har en indsats at tilbyde, skulle de faktisk spotte de studerende, som er i risiko.
Derfor kan uddannelsesinstitutionerne med fordel overveje, om det er værd at indsamle og analysere informationen, hvis de ikke kan følge op med en effektiv indsats.
Optag de bedst egnede og mest motiverede studerende
Et af de greb, uddannelserne kan bruge til at reducere frafaldet, er måden de optager studerende på.
Uddannelser, der har mange ansøgere, kan tillade sig at være kræsne og finde måder at optage de studerende på, som med størst sandsynlighed vil gennemføre uddannelserne, f.eks. de fagligt stærkeste.
Andre uddannelser, herunder mange af de store velfærdsuddannelser, har ikke denne luksus. De må finde på andre måder at sikre det gode match mellem uddannelse og studerende på.
Her kan det formentlig hjælpe mange uddannelser, hvis de på en eller anden måde kan screene de studerende for motivation for at studere på netop den uddannelse – ligesom de kan forsøge at gøre sig selv attraktive for de dygtige studerende ved at signalere høje forventninger og høj faglighed. Begge dele har man på læreruddannelsen formået at styrke ved at afholde optagelsessamtaler.
Styrk introduktionen til studielivet
Omkring halvdelen af det samlede frafald sker inden for det første år, så mange steder er der formentlig et betydeligt potentiale for at mindske frafaldet i løbet af den første tid på studiet.
Overgangen til livet som studerende er både en fagligt og socialt udfordrende periode.
EVA har i en undersøgelse af studiestarten fra 2017 vist, at studiestartsforløbet betyder noget for det tidlige frafald.
Længden af studiestarten og de studerendes vurdering af det sociale hænger sammen med efterfølgende frafaldsrater. Derudover er studerende, der drikker meget, eller som får dårlige oplevelser i løbet af studiestarten, mere frafaldstruede.
Introduktionen til studielivet skal altså både være tilstrækkelig lang og have det sociale i højsædet – for eksempel ved at have fokus på at få alle med i fællesskabet i forbindelse med både de formelle og de uformelle studiestartsaktiviteter.
Styrk undervisning og tilrettelæggelse
Endelig er det en væsentlig beskyttelse mod frafald, at uddannelserne er stærke i deres kerneydelser; det vil sige undervisningen og tilrettelæggelsen af uddannelsen i det hele taget.
Hvor man i optagelsesindsatser kan have fokus på at finde de studerende, som passer til uddannelsen, bør uddannelsesinstitutionerne også have fokus på, at uddannelsen passer til de studerende, som går der.
Dermed kommer frafaldsindsatser til at blive uddannelsesindsatser med arbejdsspørgsmål som: Er det faglige indhold af passende sværhedsgrad? Oplever de studerende at modtage god undervisning? Er eksamenerne tilrettelagt, så de studerende også bliver målt på det, de er blevet undervist i? Hjælper man de studerende, som oplever faglige og sociale udfordringer?
I de kommende år vil vi se mindre ungdomsårgange, og det er derfor vigtigere end nogensinde, at vi får hjulpet dem, der begynder på uddannelse, med at få den gennemført.
Samlet set tyder meget på, at der er behov for en flerstrenget indsats, som er tilpasset lokale udfordringer, hvis vi vil bekæmpe frafaldet i det lange løb.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/15440/camilla-thorgaard.png)