Dansk PersonTransport: Nye regler om samkørsel kan gøre mere skade end gavn
Ekspertudvalget for kollektiv mobilitet om privat betalt kørsel kan trække passagerer væk fra den kollektive transport, føre til yderligere besparelser i busbetjeningen og skabe et ureguleret arbejdsmarked. Derfor opfordrer vi beslutningstagerne til at tænke sig godt om, skriver Michael Møller Nielsen.
![Samkørsel kan være et supplement til den eksisterende kollektive transport, men det er ikke løsningen på Danmarks store mobilitetsudfordringer, skriver Michael Møller Nielsen.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/284261/128339.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/16956/0-michael-moeller-nielsen.jpg)
Michael Møller Nielsen
Adm. direktør, Dansk PersonTransport, fhv. adm. direktør, Danske BusvognmændDanmark står over for betydelige mobilitetsudfordringer, og det er positivt, at transportminister, Thomas Danielsen, har nedsat et ekspertudvalg for at finde nye løsninger.
Men ekspertudvalgets forslag om at integrere privatbilisme gennem samkørsel og "privat betalt kørsel" risikerer at skabe flere problemer, end de løser.
Konkurrent til kollektiv transport
Samkørsel er ikke et nyt begreb.
Grundlæggende handler det om, at en bilist, som alligevel skal køre en bestemt rute, tager passagerer med, der har samme transportbehov. De deler omkostningerne og reducerer både transportudgifter og miljøpåvirkning.
Kan samkørsel løse problemerne i den kollektive transport?
Regeringens ekspertudvalg for kollektiv mobilitet er kommet med et katalog med løsningsforslag til udfordringerne på den kollektive transport.
To ud af syv forslag omhandler samkørsel. Men er det en af løsningerne, som regeringen skal kigge nærmere på for at styrke den kollektive transport?
Det tapper en række relevante aktører ind i i denne temadebat på Altinget Transport.
Læs mere om debatten og se panelet af aktører her.
Om temadebatter:
I Altingets temadebatter deltager en række aktører, som skriver debatindlæg om aktuelle emner.
Alle indlæg er alene udtryk for skribenternes holdning, og indlæg i Altinget skal overholde de presseetiske regler.
Ønsker man at deltage i debatten, kan der skrives til Frida Flinch på [email protected].
Det er en løsning med klare samfundsmæssige fordele.
Eksempler som NaboGo og Ta'Med viser, at samkørsel kan fungere inden for de eksisterende rammer.
NaboGo har indgået samarbejdsaftaler med kommuner og trafikselskaber og har vist, at det er muligt at vokse uden lovændringer.
Erfaringer fra Lejre Kommune viser dog, at samkørsel ikke nødvendigvis er den løsning, mange håber på.
Dette indikerer, at samkørslen er sat i system, muligvis med profit for øje, snarere end at det handler om reel kapacitetsudnyttelse.
Desuden giver mange kommuner i dag tilskud til samkørsel i områder med velfungerende kollektiv transport, hvilket gør samkørslen til en direkte konkurrent til den kollektive transport.
Så her er vores opfordring, at man i stedet for at udvide samkørselsbegrebet arbejder for at sikre, at reel samkørsel understøtter den kollektive transport frem for at underminere den.
Privat betalt kørsel kan betyde øget ulighed
Bekymringerne bliver endnu større med ekspertudvalgets forslag om at indføre "privat betalt kørsel".
Privat betalt kørsel adskiller sig fra traditionel samkørsel ved, at bilister kører med andre borgere med profit for øje.
Det vil hurtigt gøre privat betalt kørsel til en konkurrent til den kollektive transport snarere end et supplement.
Michael Møller Nielsen
Administrerende direktør, Dansk PersonTransport
Det vil hurtigt gøre privat betalt kørsel til en konkurrent til den kollektive transport snarere end et supplement.
Det kan trække passagerer væk fra den kollektive transport, føre til yderligere besparelser i busbetjeningen og skabe et ureguleret arbejdsmarked.
Frankrig har siden 2019 givet offentlige subsidier til samkørsel, men erfaringerne viser tydeligt, at samkørsel ikke er den effektive løsning, man havde håbet på.
Et omfattende studie af næsten 13 millioner samkørselsture viser, at offentlig støtte til samkørsel ikke øger mobiliteten i landdistrikterne, men kun har effekt i byområder med høj befolkningstæthed, hvor kollektiv transport allerede er velfungerende.
Samtidig viser studiet, at personer over 65 år kun udgør fire procent af samkørselsturene, selvom denne aldersgruppe udgør næsten en fjerdedel af befolkningen.
I områder, hvor kollektiv transport erstattes af privat betalt kørsel, vil især ældre og økonomisk svagere borgere blive ramt, da de ofte har begrænset adgang til digitale platforme og færre økonomiske ressourcer.
Afhængigheden af både samkørsel og privat betalt kørsel vil derfor forværre den sociale og økonomiske ulighed og skabe en dybere kløft mellem by og land.
Et andet fransk studie peger desuden på problemer som diskrimination mod visse passagergrupper, snyd med subsidier og det faktum, at mange subsidierede samkørselsture foregår på ruter, hvor der allerede er god kollektiv transport.
Her er det væsentligt at huske på, at kollektiv transport i dag er en grundsten i velfærdssamfundet og hviler på den præmis, at den er baseret på et professionelt, velreguleret arbejdsmarked og er tilgængelig for alle uanset alder, køn, etnicitet, seksualitet og så videre.
Usikkerhed og unfair konkurrence
En anden alvorlig bekymring ved at fremme subsidieret samkørsel og privat betalt kørsel er risikoen for, at det skaber unfair konkurrence for professionelle vognmænd og chauffører, som lever op til strenge regler om blandt andet arbejdsvilkår, miljøkrav og uddannelse.
Hvis man tillader, at privatbilister undgår disse regler og alligevel tjener penge på kørslen, kan det føre til stigning i sort arbejde, pirattaxier, usikkerhed for passagererne og dårligere arbejdsforhold.
I sidste ende kan dette føre til nedlukning af ellers velfungerende danske virksomheder og tab af arbejdspladser, mens udenlandske platforme udnytter offentlige tilskud. Det er ikke en god brug af vores fælles ressourcer.
Man kan misbruge ordningen
For at samkørsel skal kunne løse udfordringerne i den kollektive transport, kræver det, at folk er villige til at køre med fremmede med samme transportbehov.
Officielle tal fra Frankrig viser dog, at kun 4 procent af samkørselsture under 80 km foretages gennem samkørselstjenester, selvom disse har været subsidieret siden 2019.
Vi opfordrer derfor beslutningstagerne til at tænke sig godt om, før de ændrer lovgivningen og fremmer løsninger, der risikerer at gøre mere skade end gavn.
Michael Møller Nielsen
Administrerende direktør, Dansk PersonTransport
Folk foretrækker at køre med folk, de kender, og 96 procent af samkørslerne sker derfor uden om samkørselstjenester.
Det betyder i praksis, at folk, der ellers ville have tilbudt samkørsel gratis til familie, venner og kollegaer, kan udnytte subsidieret samkørsel, og dermed tjene penge på for eksempel at køre sin partner med ud at handle eller sine børn til fritidsaktiviteter, hvor de måske ellers ville have brugt cyklen eller den kollektive transport.
Samkørsel er ikke en simpel løsning
Samkørsel kan være et supplement til den eksisterende kollektive transport, men det er ikke løsningen på Danmarks store mobilitetsudfordringer.
Den professionelle kollektive transport skal fortsat være rygraden i vores mobilitetssystem, og politisk bør der fokuseres på at styrke og udvide den i hele landet frem for at satse på kortsigtede løsninger, der kan skabe flere problemer, end de løser.
Samkørsel medfører en række spørgsmål og dilemmaer, der kræver grundig overvejelse.
Vi opfordrer derfor beslutningstagerne til at tænke sig godt om, før de ændrer lovgivningen og fremmer løsninger, der risikerer at gøre mere skade end gavn.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/16956/0-michael-moeller-nielsen.jpg)