Afstumpethed og sjusk på Borgen: Nu begynder det høje tempo at få konsekvenser, advarer tænketanke
Igen i år er debatten om det høje arbejdspres på Christiansborg dukket op, da en ny rapport viser, at tidspres er en opadgående tendens i dansk politik. Hvis det fortsætter, går det udover kvaliteten af lovgivningen, siger tænketanke.
![Lovgivningen går rekordhurtigt under Mette Frederiksens regeringer, viser en opgørelse fra Cepos. Tempoet har blandt andet fået Folketingets formand, Søren Gade (V), til at indføre nye minimumskrav til lovbehandlingen sammen med samtlige af Folketingets partier.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/284039/127884.jpg)
![Marie Møller Munksgaard](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5361-marie-moeller-munksgaard-2-48.jpg)
Marie Møller Munksgaard
JournalistEn varm junidag før sommerferien skete en sjældenhed på Christiansborg.
I et lokale sad samtlige af Folketingets partier og blev enige. Enige om, at der er brug for at gøre op med det stigende arbejdstempo i dansk politik, der har været diskuteret de seneste mange somre.
Derfor vedtog partierne et sæt retningslinjer, der sætter nye minimumskrav til lovgivningsprocessen i Folketinget.
I et andet lokale sad flere erhvervsordførere og var forundrede. De havde nemlig kun fået ti dage til at forhandle om en iværksætterstrategi for flere milliarder kroner efter at have ventet på et udspil fra regeringen i fire år.
En situation, der ifølge Konservatives erhvervsordfører, Helle Bonnesen, nærmest er “komisk”, når Folketinget netop har vedtaget initiativer, der skal sænke tempoet på Borgen.
“Vi har ventet i fire år på det her, og så skal det klappes af på ti dage op til sommerferien. Det er så modstridende, som noget kan være,” siger hun.
Et lovforslag bliver ikke bedre af at være langt. I virkeligheden skal det være meget præcist og let at forstå.
Birgitte Arent Eiriksson
Direktør, Justitia
Lovmøllen har aldrig kørt hurtigere
Netop forhandlingerne om den nye iværksætterstrategi er ifølge flere politikere udtryk for et større problem på Christiansborg, som ingen endnu har fundet løsningen på.
For mens vi år efter år diskuterer arbejdspresset i dansk politik, fortsætter lovmøllen med at køre hurtigere og hurtigere. I en tale til Folketinget i 2021 sagde Mette Frederiksen, at der ikke “er ordentlig tid til refleksion og overvejelse” med det nuværende lovgivningstempo.
Alligevel er lovgivningsprocessen aldrig gået hurtigere, siden grundloven blev indført, viser en opgørelse af tænketanken Cepos fra juni.
Mens Folketinget under Helle Thorning-Schmidt og Lars Løkke Rasmussens regeringer brugte henholdsvis 64,4 dage og 63,6 dage på at behandle et lovforslag, er det tal faldet til 54,6 dage, mens Mette Frederiksen har været statsminister.
“Det er ekstraordinært. Tendensen har været i gang de seneste ti år, men hun tager alligevel tempoet et skridt videre,” siger Jonas Herby, der står bag opgørelsen fra Cepos.
En ny analyse fra juni af tænketanken Justitia peger også på tidspres som en opadgående tendens i Folketinget. Det kan i sidste ende kan føre til lovsjusk, siger Birgitte Arent Eiriksson, der er direktør hos Justitia og medforfatter til deres nye rapport.
“Når regeringen skruer op for tempoet for at vise handlekraft, boycutter man ofte de garantier, der er lavet for at sikre en ordentlig lovgivningsproces. Det har konsekvenser for den demokratiske samtale og kvaliteten af lovgivningen,” siger hun.
Lovforslag bliver for komplekse
Den travle hverdag på Christiansborg skyldes faktisk ikke, at der er kommet flere lovforslag for folketingspolitikerne at forholde sig til end før. Det handler i stedet om, at lovforslag er steget “abnormt” i sideantal og kompleksitet, forklarer Birgitte Arent Eiriksson.
“Derfor skal folketingsmedlemmer bruge meget mere tid på at sætte sig ind i forslaget og kan være nødt til at søge hjælp udefra for at forstå det,” siger hun.
Tendensen til at lovforslag bliver sværere at forstå bekymrer direktøren fra den juridiske tænketank. Det er nemlig ikke sikkert, at alle folketingsmedlemmer så har de nødvendige ressourcer til at sætte sig ordentligt ind i lovgivningen, siger hun.
“Et lovforslag bliver ikke bedre af at være langt. I virkeligheden skal det være meget præcist og let at forstå. Vores folketingspolitikere kommer fra forskellige baggrunde, så det skal helst ikke være sådan, at man skal være uddannet jurist for at forstå det.”
Hos SF kan erhvervsordfører Lisbeth Bech-Nielsen genkende oplevelsen af at skulle bruge lang tid på at forstå de forslag, der kommer ind på hendes bord.
I løbet af hendes 13 år i Folketinget bruger hun mere og mere tid på at skulle sætte sig ind i lovforslag, og det skyldes ifølge Lisbeth Bech-Nielsen, at der i stigende grad mangler oplysninger eller fyldestgørende konsekvensanalyser.
Samtlige af Folketingets partier vedtog i juni nye retningslinjer, der skal sænke tempoet i lovgivningsprocessen. Det betyder, at:
- Der fremover skal gå minimum 40 dage, fra at et lovforslag bliver fremsat, til det bliver vedtaget.
- Der minimum skal gå syv dage fra fremsættelse til 1. behandling af et lovforslag.
- Fristen for § 20-spørgsmål til mundtlig besvarelse rykkes fra fredag til torsdag klokken 12, så ministerierne får bedre tid til at forberede svar.
Udvalget, der står for de nye retningslinjer, arbejder nu videre på at sænke tempoet på Christiansborg ved blandt andet at kigge på, hvordan man kan reducere antallet af udvalg i Folketinget.
“Jeg bør ikke bruge tid på at holde øje med alt det, der ikke står i et forslag. Men det er realiteten i dag,” siger hun.
Erhvervsordføreren fra SF fremhæver regeringens udspil til iværksætterstrategien som eksempel. I udspillet lagde regeringen op til at lave skattelettelser for 750 millioner kroner ved at justere på forskellige skatter. Men det fremgik ikke, hvad hver enkelt skattelettelse ville koste, eller hvad de samfundsøkonomiske effekter ville være, som flere økonomer ellers kalder “vigtige oplysninger”.
“Det er skørt, at vi skal bruge tid på at efterspørge det. Det gør vores arbejde meget svært, når vi hele tiden skal have øje for det, der mangler,” siger Lisbeth Bech-Nielsen.
Altinget har forsøgt at få et interview med erhvervsminister Morten Bødskov (S) for at forholde ham kritikken af iværksætterforhandlingerne. Det har ikke været muligt at få et interview. I stedet udtaler erhvervsministeren i et skriftligt svar:
“Den (iværksætterpakken, red.) er resultatet af en lang proces, hvor jeg har haft god dialog med iværksættermiljøet, erhvervsorganisationer og mine kolleger på Christiansborg. Det er som altid frivilligt, om partier ønsker at være med i en aftale, men jeg tager den brede opbakning til aftalen som udtryk for, at de er tilfredse med indholdet og processen.”
Højt tempo risikerer at føre til lovsjusk
Hvis ikke det stigende arbejdspres snart ændrer sig, begynder det dog at få konsekvenser for både lovgivning og den demokratiske samtale, lyder vurderingen fra Jonas Herby.
“Demokrati i Danmark handler også om at lade mindretallet komme til orde. Og sandsynligheden for, at man kommer frem til en velovervejet løsning, hvor alle er blevet hørt, er nok større, hvis man bruger tre måneder frem for tre uger på at tænke over det,” siger han.
I rapporten fra Justitia er der også eksempler på, at den travle arbejdsgang er endt med at gå ud over kvaliteten af lovforslag. Blandt andet fremhæver Birgitte Arent Eiriksson varmechecken som eksempel på lovgivning, der ikke blev tænkt ordentligt igennem og hermed ikke ramte målgruppen godt nok.
“Det var et lovforslag, som ikke indeholdt alle de oplysninger, man kunne ønske sig, som havde en meget kort høringsproces, og hvor den politiske handlekraft blev tillagt så stor værdi, at ingen stemte imod. For hvem er imod at hjælpe nogle stakler, der ikke har råd til at skrue op for varmen, når det er koldt?” siger hun og uddyber:
“Men så bliver det med følelserne, at vi laver lovgivning fremfor med kløgten. Politik handler om følelser, men derfor skal et lovforslag stadig være gennemtænkt.”
Det burde ikke være udgangspunktet, at jeg skal bruge tid på at holde øje med alt det, der ikke står i et forslag. Men det er realiteten i dag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF)
Erhvervsordfører
Mere hjælp til folketingsmedlemmer
Derfor er der brug for at gøre noget, hvis ikke lovmøllen skal ende med at bryde sammen under arbejdspresset, lyder det fra både tænketankene og politikere.
Det var netop med den agenda, at Folketingets partier satte sig ned i juni og blev enige om retningslinjer, der forlænger fristerne på behandlingen af et lovforslag.
Men spørgsmålet er, om det er nok? Nok til, at vi ikke næste sommer snakker om det travle liv på borgen endnu engang?
Da de nye regler landede, var Helle Bonnesen fra Konservative håbefuld. Men det håb fik regeringen manet til jorden under iværksætterforhandlingerne.
“Jeg bliver ved med at håbe, at regeringen reelt vil sætte handling bag ordene. Men det bliver ikke bedre,” siger hun.
Hos Cepos har Jonas Herby også svært ved at tro på, at de nye retningslinjer i Folketinget ændrer på det grundlæggende problem.
“Så længe regeringen ligger sig lige over de nye minimumsgrænser, er de jo good to go. Men derfor kan det stadig gå rigtig hurtigt,” siger han.
Selvom det er regeringen, der sætter tempoet, understreger Jonas Herby dog, at det er Folketingets ansvar at sikre ordentlige arbejdsvilkår.
Når du måler tempoet i lovgivningsprocessen om et år, forventer du så, at det går hurtigere eller langsommere?
“Jeg tror ikke, det har ændret sig markant. Vi har konstateret mange gange, at det går for hurtigt. Alligevel bliver det ved. Det kræver en større debat, der får vælgerne til at forstå, hvad det har af konsekvenser, hvis det skal ændre sig.”
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/21719/helle-bonnesen.png)
Helle Bonnesen
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/4762/lisbeth-bech-poulsen.jpg)
Lisbeth Bech-Nielsen
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/12237/jonas-herby.jpg)