Det Jødiske Samfund: Forbud mod omskæring kriminaliserer jødisk tro
DEBAT: Borgerforslaget om at indføre en mindstealder for omskæring er et grundløst angreb på religiøse minoriteters rettigheder og kan i sidste ende gøre det strafbart at være jøde i Danmark, skriver formanden for Det Jødiske Samfund.
![Et forbud mod omskæring er første skridt på vejen mod undertrykkelse af religiøse minoriteter i Danmark, skriver Dan Rosenberg Asmussen.](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/176672/49378.jpg)
Af Dan Rosenberg Asmussen
Formand, Det Jødiske Samfund
Fredag 23. november 2018 skal Folketinget behandle et borgerforslag om en minimumsalder for rituel drengeomskæring i Danmark, der som konsekvens vil indebære et forbud mod et af jødedommens mest grundlæggende religiøse ritualer, brit milah, også kendt som rituel omskæring af drenge på ottendedagen.
Det Jødiske Samfund i Danmark ser med stor bekymring på forslaget. Brit milah er et essentielt og identitetsbærende ritual i jødedommen.
Det at være omskåret opfattes af stort set alle jøder, også sekulære og ikkereligiøse, som en positiv identitetsmarkør, som de er glade for at være omfattet af.
Send dit indlæg til [email protected]
Selve ritualet er en glædelig begivenhed, som fejres i familien på linje med dåben. Et forbud mod brit milah vil være et grundstød mod jødisk religionsudøvelse.
Omskæringsdebatten er præget af myter
Vi er naturligvis klar over, at brit milah kan virke fremmedartet i en dansk kontekst, da det ikke er en del af flertallets traditioner. Dette er måske også årsagen til, at debatten om drengeomskæring er præget af mange myter og udokumenterede påstande.
Men drengeomskæring er ikke usædvanligt i andre vestlige lande, som vi i Danmark sammenligner os med. Således er eksempelvis 58 procent af amerikanske mænd og 30 procent af canadiske mænd omskåret.
Et forbud mod brit milah (drengeomskæring, red.) vil være et grundstød mod jødisk religionsudøvelse.
Dan Rosenberg Asmussen
Formand, Det Jødiske Samfund
Ligeledes passer det ikke, når det fremhæves, at omskæring er skadeligt for sundhed og seksualfunktion.
En række anerkendte videnskabelige studier har i de seneste år dokumenteret, at rituel drengeomskæring ikke påvirker sexlivet negativt i forhold til uomskårne mænd. Ingen sundhedsmyndigheder i verden anbefaler et forbud mod drengeomskæring.
Borgerforslaget har været drøftet intenst i foråret i forbindelse med en række samråd, møder i sundhedsudvalget og ikke mindst i forbindelse med en forespørgselsdebat 25. maj 2018.
Siden da har Etisk Råd på baggrund af henvendelse fra Sundhedsudvalget i udtalelse af 25. juni 2018 taget afstand fra et forbud mod rituel drengeomskæring og dermed indførelsen af en aldersgrænse.
Et forbud kriminaliserer jødisk religionsudøvelse
Borgerforslaget indebærer, at det skal straffes med op til seks års fængsel at opfostre sit drengebarn i den jødiske tro.
I debatten bliver det ofte fremhævet, at barnets frie valg ikke bliver respekteret. Men der er tale om et valg, som i fraværet af sundhedsmæssige risici svarer til mange andre beslutninger, som forældre træffer og fortsat bør kunne træffe på vegne af deres barn.
Et forbud vil, ud over de konkrete konsekvenser, have en markant signalværdi og overordentlig stor psykologisk betydning, også for sekulære jøder.
Med et forbud mod brit milah vil Danmark – som det eneste land i verden og uden sagligt belæg – kriminalisere et af de essentielle ritualer i den jødiske religionsudøvelse.
Forbud fjerner vigtig identitetsmarkør
Samtidig vil et forbud forhindre fremtidige generationer af danske jøder i at få del i en central religiøs og kulturel identitetsmarkør.
Det er ikke sandt, når det fra forbudsfortaleres side har været hævdet, at der findes valide alternativer, som kan erstatte brit milahs karakter af grundlæggende ritual og essentiel og positivt ladet identitetsmarkør.
Forbud skaber mistillid
Hvis man forbyder brit milah, slår man ind på en vej, hvor man er klar til at kriminalisere og straffe minoritetsgrupper for en livsførelse, som kan virke fremmed i forhold til majoritetens, uanset at de relevante myndigheder ikke finder adfærden problematisk.
Danske jøder har været en del af det danske samfund i 400 år.
Den vellykkede dansk-jødiske integrationshistorie bygger på en høj grad af gensidig tillid, et stærkt ønske fra jødisk side om at integrere sig og bidrage positivt til det danske samfund, og en lang dansk tradition for tolerance over for minoritetens religiøse traditioner.
Et brud med denne århundredgamle danske tradition vil være et grundskud mod danske jøders mulighed for at udøve deres religion og dermed også mod religionsfriheden i Danmark.
Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/person/4789/dan-rosenberg-asmussen.jpeg)