Nu får udskældte sundhedsklynger opbakning fra Christiansborg: "Det er i den retning, vi skal gå"
Hvis man giver sundhedsklyngerne penge og ansvar, behøver man ingen stor strukturændring af sundhedsvæsenet, lyder det fra stort oppositionsparti. Ordførerkollegaer ser også - med varierende begejstring - klyngerne som en mulighed.
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.dk/images/article/284358/128434.jpg)
![](https://www.altinget.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.dk/images/Writers/5288-andreas-wind-2-48.jpg)
Andreas Wind
Journalist og RedaktørBegejstringen for landets sundhedsklynger har været beskeden i den seneste tids debat om fremtidens sundhedsstruktur.
For sundhedsklyngerne er ikke vejen til et markant løft af det nære sundhedsvæsen, lyder analysen flere steder. Ikke mindst hos flere eksperter i regeringens strukturkommission.
Men nu får de 22 klynger opbakning fra Christiansborg.
I Danmarksdemokraternes nye sundhedsudspil skal de nemlig spille en nøglerolle i at løfte niveauet uden for sygehusene og udfylde de huller, som patienter i dag risikerer at falde i ved overgangen mellem kommune, region og almen praksis.
"Vi mener, at klyngerne er den retning, vi skal gå," lyder det fra partiets sundhedsordfører, Jens Henrik Thulesen Dahl (DD).
Sundhedsklyngerne blev til med Magnus Heunickes (S) sundhedsreform fra 2022 og er et samarbejdsfora bestående af regionen og kommunerne, organiseret omkring landets 21 akutsygehuse.
Med forslaget afviser partiet dermed også en større strukturændring, som mange har foreslået, hvor eksempelvis flere og mindre regioner overtager ansvaret for en stor del af de sundheds- og ældreopgaver, som kommunerne varetager i dag.
Sådan en ændring ville tage for lang tid at implementere, mener han, og først efter flere år ved man, om det er den rigtige løsning.
"Med klyngerne kan vi gå i gang i morgen, fordi strukturen er der. Vi skal sådan set bare give dem nogle andre opgaver," siger han.